# Eiropas Savienības C 17/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.017.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 17 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 19. janvāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.017.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 17

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 19. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī |
| 2013/C 017/01 | Reģionu komitejas rezolūcija Reģionu komitejas prioritātes 2013. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu | 1 |
| 2013/C 017/02 | Reģionu komitejas rezolūcija Notiekošās sarunas par daudzgadu finanšu shēmu | 6 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī |
| 2013/C 017/03 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai | 8 |
| 2013/C 017/04 | Reģionu komitejas atzinums Rīcības kodekss par partnerību | 13 |
| 2013/C 017/05 | Reģionu komitejas atzinums Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība | 18 |
| 2013/C 017/06 | Reģionu komitejas atzinums ES valsts atbalsta modernizācija (VAM) | 25 |
| 2013/C 017/07 | Reģionu komitejas atzinums Virzībā uz septīto vides rīcības programmu – ES vides tiesību aktu labāka īstenošana | 30 |
| 2013/C 017/08 | Reģionu komitejas atzinums Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošana | 37 |
| 2013/C 017/09 | Reģionu komitejas atzinums Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika | 45 |
| 2013/C 017/10 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas inovācijas partnerība Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja | 51 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

2013/C 017/01

Reģionu komitejas rezolūcija Reģionu komitejas prioritātes 2013. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu

1

2013/C 017/02

Reģionu komitejas rezolūcija Notiekošās sarunas par daudzgadu finanšu shēmu

6

ATZINUMI

Reģionu komiteja

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

2013/C 017/03

Reģionu komitejas atzinums Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai

8

2013/C 017/04

Reģionu komitejas atzinums Rīcības kodekss par partnerību

13

2013/C 017/05

Reģionu komitejas atzinums Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība

18

2013/C 017/06

Reģionu komitejas atzinums ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)

25

2013/C 017/07

Reģionu komitejas atzinums Virzībā uz septīto vides rīcības programmu – ES vides tiesību aktu labāka īstenošana

30

2013/C 017/08

Reģionu komitejas atzinums Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošana

37

2013/C 017/09

Reģionu komitejas atzinums Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika

45

2013/C 017/10

Reģionu komitejas atzinums Eiropas inovācijas partnerība Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja

51

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī |
| 2013/C 017/11 | Reģionu komitejas atzinums Vienots stratēģiskais satvars | 56 |
| 2013/C 017/12 | Atzinums Darba ņēmēju norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanas jomā | 67 |
| 2013/C 017/13 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas nodibinājuma statūti | 81 |
| 2013/C 017/14 | Reģionu komitejas atzinums Prioritārās vielas ūdens resursu politikas jomā | 91 |
| 2013/C 017/15 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas kultūras galvaspilsētas (2020–2033) | 97 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

2013/C 017/11

Reģionu komitejas atzinums Vienots stratēģiskais satvars

56

2013/C 017/12

Atzinums Darba ņēmēju norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanas jomā

67

2013/C 017/13

Reģionu komitejas atzinums Eiropas nodibinājuma statūti

81

2013/C 017/14

Reģionu komitejas atzinums Prioritārās vielas ūdens resursu politikas jomā

91

2013/C 017/15

Reģionu komitejas atzinums Eiropas kultūras galvaspilsētas (2020–2033)

97

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/1

---

Reģionu komitejas rezolūcija “Reģionu komitejas prioritātes 2013. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu”

2013/C 17/01

REĢIONU KOMITEJA,

| — | ņemot vērā RK 2012. gada 19. jūlija rezolūciju “Reģionu komitejas prioritātes 2012. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu” (1) un tās pieņemto rezolūciju Eiropadomes 2012. gada pavasara sanāksmei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā RK 2012. gada 19. jūlija rezolūciju “Reģionu komitejas prioritātes 2012. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu” (1) un tās pieņemto rezolūciju Eiropadomes 2012. gada pavasara sanāksmei (2),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Komisijas darba programmu 2013. gadam (3) un 2012. gada 16. februārī parakstīto Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Komisijas darba programmu 2013. gadam (3) un 2012. gada 16. februārī parakstīto Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības protokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. septembrī pieņemto normatīvo rezolūciju par Komisijas darba programmu 2013. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. septembrī pieņemto normatīvo rezolūciju par Komisijas darba programmu 2013. gadam (4),

Galvenās politiskās prioritātes 2013. gadam

| 1. | uzskata, ka galvenais Eiropas Savienības uzdevums ir ekonomikas, sociālās un finanšu krīzes pārvarēšana. Tāpēc Komiteja stingri atbalsta centienus palielināt un turpināt ES pūliņus, kas saistīti ar:






  — | stratēģiju “Eiropa 2020”, |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka galvenais Eiropas Savienības uzdevums ir ekonomikas, sociālās un finanšu krīzes pārvarēšana. Tāpēc Komiteja stingri atbalsta centienus palielināt un turpināt ES pūliņus, kas saistīti ar:

—

stratēģiju “Eiropa 2020”,

| — | vienoto tirgu, |
| --- | --- |

—

vienoto tirgu,

| — | mērķtiecīgiem ieguldījumiem, it īpaši pētniecībā un inovācijā, kad Eiropas izglītības un pētniecības iestādes, uzņēmumi un pārvaldes iestādes (t.s. “trīskāršā spirāle”) sadarbojas, lai stratēģiju “Eiropa 2020” īstenotu lietpratīgi, |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgiem ieguldījumiem, it īpaši pētniecībā un inovācijā, kad Eiropas izglītības un pētniecības iestādes, uzņēmumi un pārvaldes iestādes (t.s. “trīskāršā spirāle”) sadarbojas, lai stratēģiju “Eiropa 2020” īstenotu lietpratīgi,

| — | un rezultātu sasniegšanu sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

un rezultātu sasniegšanu sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 2. | rosina vienoties par tālejošu daudzgadu finanšu shēmu un reāliem Savienības pašas resursu avotiem; |
| --- | --- |

2.

rosina vienoties par tālejošu daudzgadu finanšu shēmu un reāliem Savienības pašas resursu avotiem;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka uzmanība pievērsta jauniešu bezdarbam, un ir gatava palīdzēt izstrādāt paredzēto tiesību aktu kopumu, kas attiecas uz jaunatnes nodarbinātību; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka uzmanība pievērsta jauniešu bezdarbam, un ir gatava palīdzēt izstrādāt paredzēto tiesību aktu kopumu, kas attiecas uz jaunatnes nodarbinātību;

| 4. | atgādina, ka ar Lisabonas līgumu tai piešķirtas plašākas pilnvaras attiecībā uz subsidiaritātes principu, un par savu apņemšanos kļūt par atskaites punktu minētā principa pareizai piemērošanai; tādēļ uzsver nozīmi, kādu tā piešķirs Komisijas 2013. gada darba programmā iekļauto ES iniciatīvu pārraudzībai, un vērš uzmanību uz Komitejas darba plānu subsidiaritātes uzraudzībai 2013. gadā, kurš jāpieņem janvārī; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ar Lisabonas līgumu tai piešķirtas plašākas pilnvaras attiecībā uz subsidiaritātes principu, un par savu apņemšanos kļūt par atskaites punktu minētā principa pareizai piemērošanai; tādēļ uzsver nozīmi, kādu tā piešķirs Komisijas 2013. gada darba programmā iekļauto ES iniciatīvu pārraudzībai, un vērš uzmanību uz Komitejas darba plānu subsidiaritātes uzraudzībai 2013. gadā, kurš jāpieņem janvārī;

| 5. | atbalsta ideju par Eiropas nākotnes pamatīgu apspriešanu no demokrātiskās leģitimitātes, pārskatatbildības un efektīvas integrācijas viedokļa un uzskata, ka ļoti svarīgi ir izstrādāt tās politisko nostāju attiecībā uz vietējā un reģionālā līmeņa turpmāko lomu, tai skaitā arī attiecībā uz ES iestāžu sistēmas iespējamajām izmaiņām; RK tādēļ veicinās ikvienas debates par Līguma reformu 2013. gadā, organizējot politiskas debates un labāk profilējot subsidiaritātes principu un daudzlīmeņu pārvaldības konceptu kā svarīgus instrumentus minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

5.

atbalsta ideju par Eiropas nākotnes pamatīgu apspriešanu no demokrātiskās leģitimitātes, pārskatatbildības un efektīvas integrācijas viedokļa un uzskata, ka ļoti svarīgi ir izstrādāt tās politisko nostāju attiecībā uz vietējā un reģionālā līmeņa turpmāko lomu, tai skaitā arī attiecībā uz ES iestāžu sistēmas iespējamajām izmaiņām; RK tādēļ veicinās ikvienas debates par Līguma reformu 2013. gadā, organizējot politiskas debates un labāk profilējot subsidiaritātes principu un daudzlīmeņu pārvaldības konceptu kā svarīgus instrumentus minēto mērķu sasniegšanai;

| 6. | atbalsta Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūcijā izteikto aicinājumu dalībvalstīm apsvērt Sociālo ieguldījumu pakta parakstīšanu. Minētais pakts, kas veidots pēc pakta “Euro Plus” parauga, noteiktu investīciju mērķus sociālajiem ieguldījumiem, kas jāuzņemas dalībvalstīm noteiktā laika posmā, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus nodarbinātības, sociālajā un izglītības jomā atbilstīgi gada izaugsmes pētījumam un valstu reformu programmām; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūcijā izteikto aicinājumu dalībvalstīm apsvērt Sociālo ieguldījumu pakta parakstīšanu. Minētais pakts, kas veidots pēc pakta “Euro Plus” parauga, noteiktu investīciju mērķus sociālajiem ieguldījumiem, kas jāuzņemas dalībvalstīm noteiktā laika posmā, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus nodarbinātības, sociālajā un izglītības jomā atbilstīgi gada izaugsmes pētījumam un valstu reformu programmām;

| 7. | turpinās rūpīgi pārraudzīt Eiropas Komisijas likumdošanas programmas teritoriālo ietekmi; |
| --- | --- |

7.

turpinās rūpīgi pārraudzīt Eiropas Komisijas likumdošanas programmas teritoriālo ietekmi;

Ekonomiskā un monetārā savienība

| 8. | uzsver, ka ar to būtu jākonsultējas par Eiropas Komisijas konceptuālo plānu par visaptverošas un reālas Eiropas monetārās savienības izveidi, jo šīs savienības četriem pīlāriem ir teritoriāla dimensija; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ar to būtu jākonsultējas par Eiropas Komisijas konceptuālo plānu par visaptverošas un reālas Eiropas monetārās savienības izveidi, jo šīs savienības četriem pīlāriem ir teritoriāla dimensija;

| 9. | rosina Eiropas pusgadā uzlabot ekonomikas un sociālās politikas koordināciju starp Eiropas un valstu līmeni un uzsver, ka šajā koordinēšanā vairāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības. RK arī turpmāk pievērsīs uzmanību šajā jomā gūtajiem panākumiem, vienlaikus cenšoties ciešāk sadarboties ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

9.

rosina Eiropas pusgadā uzlabot ekonomikas un sociālās politikas koordināciju starp Eiropas un valstu līmeni un uzsver, ka šajā koordinēšanā vairāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības. RK arī turpmāk pievērsīs uzmanību šajā jomā gūtajiem panākumiem, vienlaikus cenšoties ciešāk sadarboties ar Eiropas Parlamentu;

| 10. | stingri atbalsta Eiropas Parlamenta lūgumu Komisijai (5)“nākamajā gada izaugsmes pētījumā pilnībā aplūkot un uzsvērt ES budžeta lomu Eiropas pusgada norisē, sniedzot faktiskus un konkrētus datus par tā rosinošo, katalītisko, sinerģisko un papildinošo ietekmi uz vispārējiem valsts izdevumiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī”; |
| --- | --- |

10.

stingri atbalsta Eiropas Parlamenta lūgumu Komisijai (5)“nākamajā gada izaugsmes pētījumā pilnībā aplūkot un uzsvērt ES budžeta lomu Eiropas pusgada norisē, sniedzot faktiskus un konkrētus datus par tā rosinošo, katalītisko, sinerģisko un papildinošo ietekmi uz vispārējiem valsts izdevumiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī”;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka ES līmenī izveidoti efektīvi mehānismi budžeta politikas ilgtspējas nodrošināšanai dalībvalstīs, bet brīdina, ka budžeta politikas koordinācija ES līmenī varētu negatīvi ietekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības un atbilstošu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka ES līmenī izveidoti efektīvi mehānismi budžeta politikas ilgtspējas nodrošināšanai dalībvalstīs, bet brīdina, ka budžeta politikas koordinācija ES līmenī varētu negatīvi ietekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības un atbilstošu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu;

| 12. | pauž nožēlu, ka darba programmā nav iekļauts tās priekšlikums, kas attiecas uz Zaļo grāmatu par ES, valstu un vietējo budžetu sinerģiju; īpaši atgādina, ka tā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti, kurā cita starpā būtu jāaplūko tāds jautājums kā kārtējo izdevumu un ieguldījumu nodalīšana budžeta deficīta aprēķinos, lai ieguldījumus, kas neto ieguvumu nodrošina ilgākā laika posmā, neaprēķinātu kā negatīvu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu, ka darba programmā nav iekļauts tās priekšlikums, kas attiecas uz Zaļo grāmatu par ES, valstu un vietējo budžetu sinerģiju; īpaši atgādina, ka tā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti, kurā cita starpā būtu jāaplūko tāds jautājums kā kārtējo izdevumu un ieguldījumu nodalīšana budžeta deficīta aprēķinos, lai ieguldījumus, kas neto ieguvumu nodrošina ilgākā laika posmā, neaprēķinātu kā negatīvu;

| 13. | apņemas rūpīgi analizēt banku savienības vietējo un reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

13.

apņemas rūpīgi analizēt banku savienības vietējo un reģionālo dimensiju;

| 14. | lūdz precizēt, kādu juridisko instrumentu paredzēts izmantot bankas kontu iniciatīvā; |
| --- | --- |

14.

lūdz precizēt, kādu juridisko instrumentu paredzēts izmantot bankas kontu iniciatīvā;

Kohēzijas politika

| 15. | saistībā ar pašlaik notiekošajām sarunām par daudzgadu finanšu shēmu stingri uzsver, ka kohēzijas politika ir ieguldījumu politika, kurā jānodrošina līdzekļu efektīva izlietošana un kurai vajadzīgs pietiekami liels budžets, ko nedrīkst samazināt, ja, vēlamies veicināt izaugsmi un nodarbinātību, uzlabot konkurētspēju un it īpaši krīzes laikā mazināt teritoriālās atšķirības visos ES reģionos un starp tiem; |
| --- | --- |

15.

saistībā ar pašlaik notiekošajām sarunām par daudzgadu finanšu shēmu stingri uzsver, ka kohēzijas politika ir ieguldījumu politika, kurā jānodrošina līdzekļu efektīva izlietošana un kurai vajadzīgs pietiekami liels budžets, ko nedrīkst samazināt, ja, vēlamies veicināt izaugsmi un nodarbinātību, uzlabot konkurētspēju un it īpaši krīzes laikā mazināt teritoriālās atšķirības visos ES reģionos un starp tiem;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka Kipras prezidentūras laikā neturpinās darbs saistībā ar Eiropas Komisijas ierosināto “Rīcības kodeksu”; rosina Eiropas Komisiju veicināt un rūpīgi pārbaudīt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu partnerības līgumu un attiecīgo darbības programmu izstrādē un lūdz līdz 2013. gada beigām sagatavot ziņojumu par šo jautājumu. Tādēļ Reģionu komiteja cieši sekos līdzi attiecīgajām sarunām, kas balstītas uz Komisijas katrai valstij piešķirtajiem sarunu mandātiem attiecībā uz VSS fondiem laika posmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā partnerības principu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka Kipras prezidentūras laikā neturpinās darbs saistībā ar Eiropas Komisijas ierosināto “Rīcības kodeksu”; rosina Eiropas Komisiju veicināt un rūpīgi pārbaudīt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu partnerības līgumu un attiecīgo darbības programmu izstrādē un lūdz līdz 2013. gada beigām sagatavot ziņojumu par šo jautājumu. Tādēļ Reģionu komiteja cieši sekos līdzi attiecīgajām sarunām, kas balstītas uz Komisijas katrai valstij piešķirtajiem sarunu mandātiem attiecībā uz VSS fondiem laika posmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā partnerības principu;

| 17. | lūdz Eiropas Komisijai sākt oficiālas konsultācijas par reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

17.

lūdz Eiropas Komisijai sākt oficiālas konsultācijas par reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu;

| 18. | rosina Eiropas lauku attīstības stratēģijā vairāk līdzekļu paredzēt lauku rajoniem, kuru attīstības līmenis joprojām ir zemāks nekā ES vidējais attīstības līmenis un bieži ievērojami zemāks nekā galvenokārt pilsētas teritoriju attīstības līmenis; |
| --- | --- |

18.

rosina Eiropas lauku attīstības stratēģijā vairāk līdzekļu paredzēt lauku rajoniem, kuru attīstības līmenis joprojām ir zemāks nekā ES vidējais attīstības līmenis un bieži ievērojami zemāks nekā galvenokārt pilsētas teritoriju attīstības līmenis;

| 19. | rosina pārskatīto regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu pieņemt atsevišķi no tiesību aktu kopuma par struktūrfondiem; |
| --- | --- |

19.

rosina pārskatīto regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu pieņemt atsevišķi no tiesību aktu kopuma par struktūrfondiem;

Vienotais tirgus

| 20. | pauž nožēlu par Vienotā tirgus akta lēno īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par Vienotā tirgus akta lēno īstenošanu;

| 21. | pieņem zināšanai Komisijas nolūku iesniegt priekšlikumu par elektronisko rēķinu obligātu izmantošanu publiskajā iepirkumā, bet norāda, ka elektronisko sistēmu pilnīga pārveidošana būs grūts uzdevums dažām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam, iespējams, būs vajadzīga palīdzība vai jānodrošina ilgāks pārejas periods; |
| --- | --- |

21.

pieņem zināšanai Komisijas nolūku iesniegt priekšlikumu par elektronisko rēķinu obligātu izmantošanu publiskajā iepirkumā, bet norāda, ka elektronisko sistēmu pilnīga pārveidošana būs grūts uzdevums dažām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam, iespējams, būs vajadzīga palīdzība vai jānodrošina ilgāks pārejas periods;

| 22. | rosina veidot Mazās uzņēmējdarbības akta partnerības, lai turpinātu tā īstenošanu vietējā līmenī; uzskata, ka iniciatīva “Eiropas Reģions, kas veicina uzņēmējdarbību”, goda nosaukums, kuru RK piešķir kopš 2010. gada, varētu būt iedvesmas avots uzņēmējdarbības tālākai veicināšanai, it īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

22.

rosina veidot Mazās uzņēmējdarbības akta partnerības, lai turpinātu tā īstenošanu vietējā līmenī; uzskata, ka iniciatīva “Eiropas Reģions, kas veicina uzņēmējdarbību”, goda nosaukums, kuru RK piešķir kopš 2010. gada, varētu būt iedvesmas avots uzņēmējdarbības tālākai veicināšanai, it īpaši jauniešu vidū;

| 23. | lūdz Komisiju paskaidrot, kāpēc Rīcības plāns e-veselības jomā, ko Reģionu komiteja bija aicinājusi izstrādāt jau iepriekš un kas bija iekļauts 2012. gada darba programmā, joprojām nav iesniegts un arī neparādās starp pieņemšanai plānotajiem darbiem ne līdz 2012. gada beigām, ne arī 2013. gada darba programmā; |
| --- | --- |

23.

lūdz Komisiju paskaidrot, kāpēc Rīcības plāns e-veselības jomā, ko Reģionu komiteja bija aicinājusi izstrādāt jau iepriekš un kas bija iekļauts 2012. gada darba programmā, joprojām nav iesniegts un arī neparādās starp pieņemšanai plānotajiem darbiem ne līdz 2012. gada beigām, ne arī 2013. gada darba programmā;

| 24. | uzskata, ka attiecībā uz sociālo ekonomiku ir vajadzīga lielāka juridiskā noteiktība, tāpēc aicina pieņemt Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtus; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka attiecībā uz sociālo ekonomiku ir vajadzīga lielāka juridiskā noteiktība, tāpēc aicina pieņemt Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtus;

| 25. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri modernizēt ES noteikumus par valsts atbalstu un samazināt administratīvo slogu, pieņemot vispārējus grupu atbrīvojumus, un šajā sakarā rosina paaugstināt minimālo robežvērtību; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri modernizēt ES noteikumus par valsts atbalstu un samazināt administratīvo slogu, pieņemot vispārējus grupu atbrīvojumus, un šajā sakarā rosina paaugstināt minimālo robežvērtību;

| 26. | pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija neveica oficiālu apspriešanos ar RK, kad izstrādāja jaunās pamatnostādnes par valsts atbalsta ES noteikumiem, ko piemēro publiskā finansējuma piešķiršanai platjoslas sakaru tīkliem; |
| --- | --- |

26.

pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija neveica oficiālu apspriešanos ar RK, kad izstrādāja jaunās pamatnostādnes par valsts atbalsta ES noteikumiem, ko piemēro publiskā finansējuma piešķiršanai platjoslas sakaru tīkliem;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka darba programmas II pielikumā norādītas konkrētas iniciatīvas, kas saistītas ar vienkāršošanu un administratīvā sloga mazināšanu, un centīsies sekmēt to īstenošanu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka darba programmas II pielikumā norādītas konkrētas iniciatīvas, kas saistītas ar vienkāršošanu un administratīvā sloga mazināšanu, un centīsies sekmēt to īstenošanu;

Nākotnes tīklu veidošana

| 28. | aicina Eiropas Komisiju veikt pasākumus, lai atrisinātu savienojamības problēmu starp dalībvalstīm un starp dalībvalstu reģioniem; tāpēc lūdz Eiropas Komisiju veltīt vairāk pūļu, lai mazinātu dažu dalībvalstu enerģētisko izolētību un līdz 2014. gadam izveidot pilnībā darboties spējīgu iekšējo enerģijas tirgu; |
| --- | --- |

28.

aicina Eiropas Komisiju veikt pasākumus, lai atrisinātu savienojamības problēmu starp dalībvalstīm un starp dalībvalstu reģioniem; tāpēc lūdz Eiropas Komisiju veltīt vairāk pūļu, lai mazinātu dažu dalībvalstu enerģētisko izolētību un līdz 2014. gadam izveidot pilnībā darboties spējīgu iekšējo enerģijas tirgu;

| 29. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav skaidri apņēmusies veikt efektīvākus pasākumus, kuru mērķis ir izveidot mūsdienīgu tīkla infrastruktūru, un, jo īpaši, sekmēt viedo tīklu attīstību un viedo skaitītāju izmantošanu, kam ir būtiska nozīme energoefektivitātes paaugstināšanā un piegādes stabilitātes nodrošināšanā; rosina Eiropas Komisiju veicināt pasākumus, kas atvieglo enerģijas maza mēroga ražošanas izplatību un šādi iegūtas enerģijas ievadīšanu sadales tīklos; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav skaidri apņēmusies veikt efektīvākus pasākumus, kuru mērķis ir izveidot mūsdienīgu tīkla infrastruktūru, un, jo īpaši, sekmēt viedo tīklu attīstību un viedo skaitītāju izmantošanu, kam ir būtiska nozīme energoefektivitātes paaugstināšanā un piegādes stabilitātes nodrošināšanā; rosina Eiropas Komisiju veicināt pasākumus, kas atvieglo enerģijas maza mēroga ražošanas izplatību un šādi iegūtas enerģijas ievadīšanu sadales tīklos;

| 30. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba programmā nav paredzētas papildu iniciatīvas, kas saistītas ar mobilitāti pilsētās; tāpēc vēlreiz norāda uz savu izteikto ierosinājumu, ka elektronisko un viedo, piemēram, ar mobilo tālruni iegādātu biļešu izmantošana visos transporta veidos ir būtisks priekšnosacījums, lai nodrošinātu ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās, un pauž cerību, ka šo jautājumu varētu arī risināt, kad, kā paredzēts, tiks turpināts darbs saistībā ar Zaļo grāmatu par integrētu Eiropas tirgu maksājumu veikšanai ar kartēm, internetā un mobilajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba programmā nav paredzētas papildu iniciatīvas, kas saistītas ar mobilitāti pilsētās; tāpēc vēlreiz norāda uz savu izteikto ierosinājumu, ka elektronisko un viedo, piemēram, ar mobilo tālruni iegādātu biļešu izmantošana visos transporta veidos ir būtisks priekšnosacījums, lai nodrošinātu ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās, un pauž cerību, ka šo jautājumu varētu arī risināt, kad, kā paredzēts, tiks turpināts darbs saistībā ar Zaļo grāmatu par integrētu Eiropas tirgu maksājumu veikšanai ar kartēm, internetā un mobilajiem maksājumiem;

| 31. | sagaida, ka Eiropas Komisija izmantos visas iespējas, lai konsekventi īstenotu ar Eiropas transporta tīkla pārskatīšanu izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

31.

sagaida, ka Eiropas Komisija izmantos visas iespējas, lai konsekventi īstenotu ar Eiropas transporta tīkla pārskatīšanu izvirzītos mērķus;

| 32. | ar interesi iepazīsies ar gaidāmo priekšlikumu par turpmāko ES ostu politiku un atgādina, ka jāizstrādā minētā priekšlikuma teritoriālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

32.

ar interesi iepazīsies ar gaidāmo priekšlikumu par turpmāko ES ostu politiku un atgādina, ka jāizstrādā minētā priekšlikuma teritoriālās ietekmes novērtējums;

Izaugsme, nodarbinātība un integrācija

| 33. | uzskata, ka darbaspēka mobilitāte dalībvalstīs un starp dalībvalstīm ir nozīmīgs faktors centienos mazināt bezdarbu, un tāpēc atbalsta ieceres modernizēt publiskos nodarbinātības dienestus un īpašu uzmanību pievērst reformām Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklā (EURES), kura pašreizējā darbība neatbilst tā iespējām; tomēr atgādina, ka publiskos nodarbinātības dienestus bieži pārvalda vietējās un reģionālās pašvaldības, ar kurām vienmēr ir jākonsultējas reformu jautājumā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka darbaspēka mobilitāte dalībvalstīs un starp dalībvalstīm ir nozīmīgs faktors centienos mazināt bezdarbu, un tāpēc atbalsta ieceres modernizēt publiskos nodarbinātības dienestus un īpašu uzmanību pievērst reformām Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklā (EURES), kura pašreizējā darbība neatbilst tā iespējām; tomēr atgādina, ka publiskos nodarbinātības dienestus bieži pārvalda vietējās un reģionālās pašvaldības, ar kurām vienmēr ir jākonsultējas reformu jautājumā;

| 34. | pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija nav atbildējusi uz Reģionu komitejas vairākkārtēju aicinājumu izstrādāt Eiropas sociālo mājokļu programmu, kurā, citstarp, būtu precizēti sociālajiem mājokļiem piemērojamie konkurences noteikumi un kura pavērtu vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespējas nodrošināt pienācīgus sociālos mājokļus par pieņemamu cenu, veicināt sociālo daudzveidību un apkarot diskrimināciju; |
| --- | --- |

34.

pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija nav atbildējusi uz Reģionu komitejas vairākkārtēju aicinājumu izstrādāt Eiropas sociālo mājokļu programmu, kurā, citstarp, būtu precizēti sociālajiem mājokļiem piemērojamie konkurences noteikumi un kura pavērtu vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespējas nodrošināt pienācīgus sociālos mājokļus par pieņemamu cenu, veicināt sociālo daudzveidību un apkarot diskrimināciju;

| 35. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nozīmīgs jautājums ir vecuma pensijas, jo tās nodarbina daudz cilvēku, un pauž cerību, ka Komisijas priekšlikumā, kas attiecas uz šo jautājumu, būs ierosināts uzlabot aroda pensiju tiesību pārvedamību no vienas valsts uz otru; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nozīmīgs jautājums ir vecuma pensijas, jo tās nodarbina daudz cilvēku, un pauž cerību, ka Komisijas priekšlikumā, kas attiecas uz šo jautājumu, būs ierosināts uzlabot aroda pensiju tiesību pārvedamību no vienas valsts uz otru;

| 36. | uzskata, ka piemērotā brīdī ierosināts izveidot nedeklarēta darba apkarošanas platformu un šajā platformā svarīgi ir iesaistīt reģionālās izpildiestādes un darba inspekcijas; uzskata arī, ka noteikti iespējams panākt sinerģiju starp šo platformu un priekšlikumiem stingrāk kontrolēt to noteikumu ievērošanu, kas attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka piemērotā brīdī ierosināts izveidot nedeklarēta darba apkarošanas platformu un šajā platformā svarīgi ir iesaistīt reģionālās izpildiestādes un darba inspekcijas; uzskata arī, ka noteikti iespējams panākt sinerģiju starp šo platformu un priekšlikumiem stingrāk kontrolēt to noteikumu ievērošanu, kas attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu;

| 37. | lūdz Eiropas Komisijai nodrošināt, lai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam jaunajās pamatnostādnēs par valsts atbalsta piešķiršanu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem tiktu saglabāta prasība par līdzekļu izlietošanu noteiktā teritorijā, kā tā izklāstīta 2001. gadā Paziņojumā par kinematogrāfiju; |
| --- | --- |

37.

lūdz Eiropas Komisijai nodrošināt, lai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam jaunajās pamatnostādnēs par valsts atbalsta piešķiršanu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem tiktu saglabāta prasība par līdzekļu izlietošanu noteiktā teritorijā, kā tā izklāstīta 2001. gadā Paziņojumā par kinematogrāfiju;

| 38. | pauž nožēlu, ka darba programmā nav paredzēti tālejoši pasākumi, kas būtu saistīti ar kultūru, kas būtiski ietekmē Eiropas identitātes veidošanos un ir izaugsmes virzītājspēks; |
| --- | --- |

38.

pauž nožēlu, ka darba programmā nav paredzēti tālejoši pasākumi, kas būtu saistīti ar kultūru, kas būtiski ietekmē Eiropas identitātes veidošanos un ir izaugsmes virzītājspēks;

Eiropas resursu labāka izmantošana

| 39. | atzinīgi vērtē Septītās vides rīcības programmas publicēšanu; tā ir svarīgs instruments, lai stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus iedzīvinātu rīcībā vides jomā, un tajā uzsvars būtu jāliek uz ES vides politikas īstenošanas uzlabošanu ciešā sadarbībā ar visiem pārvaldes līmeņiem, uz vides jautājumu iestrādi visās politikas jomās un uz vides problēmu starptautisko dimensiju; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Septītās vides rīcības programmas publicēšanu; tā ir svarīgs instruments, lai stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus iedzīvinātu rīcībā vides jomā, un tajā uzsvars būtu jāliek uz ES vides politikas īstenošanas uzlabošanu ciešā sadarbībā ar visiem pārvaldes līmeņiem, uz vides jautājumu iestrādi visās politikas jomās un uz vides problēmu starptautisko dimensiju;

| 40. | lūdz ES stratēģijā par pielāgošanos klimata pārmaiņām iekļaut nodaļu, kurā paredzēti konkrēti pielāgošanās pasākumi vietējā un reģionālajā līmenī, un pamatnostādnes, kā arī paredzēt finansiālu atbalstu un nodrošināt pārvaldības risinājumus vietējā un reģionālā līmeņa lēmējiem, kā tas ierosināts Pilsētu mēru paktā; |
| --- | --- |

40.

lūdz ES stratēģijā par pielāgošanos klimata pārmaiņām iekļaut nodaļu, kurā paredzēti konkrēti pielāgošanās pasākumi vietējā un reģionālajā līmenī, un pamatnostādnes, kā arī paredzēt finansiālu atbalstu un nodrošināt pārvaldības risinājumus vietējā un reģionālā līmeņa lēmējiem, kā tas ierosināts Pilsētu mēru paktā;

| 41. | ir apņēmusies sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai sekmīgi īstenotu ANO Klimata konferences, kas notiks Dohā, lēmumus un Ceļvedi uz resursu ziņā efektīvu Eiropu; |
| --- | --- |

41.

ir apņēmusies sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai sekmīgi īstenotu ANO Klimata konferences, kas notiks Dohā, lēmumus un Ceļvedi uz resursu ziņā efektīvu Eiropu;

| 42. | pauž cerību, ka, pārskatot ES gaisa kvalitātes politiku, direktīvā par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju apjomu tiks noteiktas stingrākas prasības, lai mazinātu fona koncentrācijas. Komiteja atbalsta augstāku standartu noteikšanu transportlīdzekļiem un rosina panākt kuģniecībā, gaisa satiksmē un lauksaimniecībā radītās emisijas samazināšanu, vienlaikus vienkāršojot rādītājus un mērīšanas kritērijus. RK aicina arī integrēt ES gaisa kvalitātes politiku citās politikas jomās, it īpaši transporta, mājokļu, rūpniecības, enerģētikas un klimata aizsardzības politikā; |
| --- | --- |

42.

pauž cerību, ka, pārskatot ES gaisa kvalitātes politiku, direktīvā par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju apjomu tiks noteiktas stingrākas prasības, lai mazinātu fona koncentrācijas. Komiteja atbalsta augstāku standartu noteikšanu transportlīdzekļiem un rosina panākt kuģniecībā, gaisa satiksmē un lauksaimniecībā radītās emisijas samazināšanu, vienlaikus vienkāršojot rādītājus un mērīšanas kritērijus. RK aicina arī integrēt ES gaisa kvalitātes politiku citās politikas jomās, it īpaši transporta, mājokļu, rūpniecības, enerģētikas un klimata aizsardzības politikā;

| 43. | vēlreiz apliecina apņēmību aktīvāk sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai īstenotu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

43.

vēlreiz apliecina apņēmību aktīvāk sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai īstenotu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam;

| 44. | atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas aicinājumu Reģionu komitejai dot ieguldījumu bankas turpmākajā politikā attiecībā uz enerģētikas projektu kreditēšanu un rosina atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu un vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi Eiropas Investīciju bankas kredītiem, kas paredzēti ieguldījumiem energoefektivitātes paaugstināšanai un neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanai. Komiteja šajā sakarā norāda, ka ES enerģētikas politikas iniciatīvās uzmanība jāpievērš augošajam enerģētiskās nabadzības riskam; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas aicinājumu Reģionu komitejai dot ieguldījumu bankas turpmākajā politikā attiecībā uz enerģētikas projektu kreditēšanu un rosina atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu un vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi Eiropas Investīciju bankas kredītiem, kas paredzēti ieguldījumiem energoefektivitātes paaugstināšanai un neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanai. Komiteja šajā sakarā norāda, ka ES enerģētikas politikas iniciatīvās uzmanība jāpievērš augošajam enerģētiskās nabadzības riskam;

Eiropa iedzīvotājiem

| 45. | vēlas tikt iesaistīta visu Eiropas Pilsoņu gada (2013. gads) pasākumu plānošanā. Šo pasākumu mērķis ir palielināt pilsoņu informētību un izpratni par viņu tiesībām, lai likvidētu šķēršļus, kas vēl kavē to ievērošanu, un uzlabot priekšstatus par Savienības pilsonību; |
| --- | --- |

45.

vēlas tikt iesaistīta visu Eiropas Pilsoņu gada (2013. gads) pasākumu plānošanā. Šo pasākumu mērķis ir palielināt pilsoņu informētību un izpratni par viņu tiesībām, lai likvidētu šķēršļus, kas vēl kavē to ievērošanu, un uzlabot priekšstatus par Savienības pilsonību;

| 46. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri sagatavot pretkorupcijas ziņojumu un rezultātu apkopojumu tieslietu jomā, jo tie būs līdzekļi, kas palīdzēs vairot pilsoņu uzticēšanos visu līmeņu pārvaldes struktūrām, un piedāvā palīdzību šo instrumentu izstrādē; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri sagatavot pretkorupcijas ziņojumu un rezultātu apkopojumu tieslietu jomā, jo tie būs līdzekļi, kas palīdzēs vairot pilsoņu uzticēšanos visu līmeņu pārvaldes struktūrām, un piedāvā palīdzību šo instrumentu izstrādē;

| 47. | labprāt sadarbosies ar Eiropas Komisiju, lai izveidotu integrācijas tīklu, kura mērķis ir panākt vienotību daudzveidībā; |
| --- | --- |

47.

labprāt sadarbosies ar Eiropas Komisiju, lai izveidotu integrācijas tīklu, kura mērķis ir panākt vienotību daudzveidībā;

ES starptautiskā darbība

| 48. | iesaka Komisijai turpmākajos ziņojumos par paplašināšanas stratēģiju sīkāk analizēt vietējās un reģionālās pārvaldes stāvokli un, ja vajadzīgs, paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm stingrāk norādīt, ka jāveic decentralizācija; |
| --- | --- |

48.

iesaka Komisijai turpmākajos ziņojumos par paplašināšanas stratēģiju sīkāk analizēt vietējās un reģionālās pārvaldes stāvokli un, ja vajadzīgs, paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm stingrāk norādīt, ka jāveic decentralizācija;

| 49. | lūdz atvieglot paplašināšanās procesā iesaistīto valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) valstu vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku piekļuvi šai jomai paredzētajiem īpašajiem ES līdzekļiem un atbalsta izveidoto programmu, tostarp Erasmus Mundus un ETSG, turpmāku īstenošanu, iesaistot partnerus kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

49.

lūdz atvieglot paplašināšanās procesā iesaistīto valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) valstu vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku piekļuvi šai jomai paredzētajiem īpašajiem ES līdzekļiem un atbalsta izveidoto programmu, tostarp Erasmus Mundus un ETSG, turpmāku īstenošanu, iesaistot partnerus kaimiņvalstīs;

| 50. | atkārtoti norāda, ka vēlas turpināt labo sadarbību ar Eiropas Komisiju Vietējās administrācijas atbalsta instrumenta programmā, lai uzlabotu vietējā līmeņa veiktspēju un izplatītu zināšanas par ES un tās procedūrām ES kandidātvalstīs un iespējamajās kandidātvalstīs; rosina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt minēto programmu arī uz EKP valstu vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

50.

atkārtoti norāda, ka vēlas turpināt labo sadarbību ar Eiropas Komisiju Vietējās administrācijas atbalsta instrumenta programmā, lai uzlabotu vietējā līmeņa veiktspēju un izplatītu zināšanas par ES un tās procedūrām ES kandidātvalstīs un iespējamajās kandidātvalstīs; rosina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt minēto programmu arī uz EKP valstu vietējām pašvaldībām;

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, publicējot divus atsevišķus paziņojumus, paudusi viedokli, ka attīstības sadarbības politikas īstenošanā vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai ir atšķirīga nozīme, un rosina Eiropas Parlamentu rīkoties līdzīgi; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, publicējot divus atsevišķus paziņojumus, paudusi viedokli, ka attīstības sadarbības politikas īstenošanā vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai ir atšķirīga nozīme, un rosina Eiropas Parlamentu rīkoties līdzīgi;

| 52. | pauž cerību, ka pilsētas un reģionus iesaistīs ES nostājas formulēšanā, gatavojoties 2015. gadā paredzētajai augstākā līmeņa sanāksmei par tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

52.

pauž cerību, ka pilsētas un reģionus iesaistīs ES nostājas formulēšanā, gatavojoties 2015. gadā paredzētajai augstākā līmeņa sanāksmei par tūkstošgades attīstības mērķiem;

| 53. | uzdod RK priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, ES Padomes prezidentvalstij Kiprai un nākamajām prezidentvalstīm Īrijai un Lietuvai. |
| --- | --- |

53.

uzdod RK priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, ES Padomes prezidentvalstij Kiprai un nākamajām prezidentvalstīm Īrijai un Lietuvai.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1031/2012 fin.

1

(2)  CdR 42/2012 fin.

2

(3)  COM(2012) 629 final.

3

(4)  P7_TA(2012) 0319.

4

(5)  Eiropas Parlamenta rezolūcija “Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads — 2012. gada prioritāšu īstenošana”.

5

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/6

---

Reģionu komitejas rezolūcija “Notiekošās sarunas par daudzgadu finanšu shēmu”

2013/C 17/02

REĢIONU KOMITEJA

| — | ņemot vērā pārskatīto atzinumu “Jaunā daudzgadu finanšu shēma pēc 2013. gada”, kas pieņemts 2012. gada 9. oktobrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto atzinumu “Jaunā daudzgadu finanšu shēma pēc 2013. gada”, kas pieņemts 2012. gada 9. oktobrī;

| — | ņemot vērā Eiropadomes secinājumu projektu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes secinājumu projektu;

| 1. | pauž nožēlu, ka Eiropadome 2012. gada 22. un 23. novembrī nespēja panākt vienošanos par jauno daudzgadu finanšu shēmu pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka Eiropadome 2012. gada 22. un 23. novembrī nespēja panākt vienošanos par jauno daudzgadu finanšu shēmu pēc 2013. gada;

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi panākt vienošanos, un brīdina par sekām, kas var rasties, novilcinot programmas sagatavošanu, it īpaši attiecībā uz kopējo stratēģisko satvaru fondiem pēc 2014. gada, kas nopietni ietekmēs ES reģionos un pilsētās veicamos ieguldījumus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīgi panākt vienošanos, un brīdina par sekām, kas var rasties, novilcinot programmas sagatavošanu, it īpaši attiecībā uz kopējo stratēģisko satvaru fondiem pēc 2014. gada, kas nopietni ietekmēs ES reģionos un pilsētās veicamos ieguldījumus;

| 3. | pieņem zināšanai Eiropadomes atziņu, ka “budžets ir svarīgs Savienības kohēzijai, kā arī izaugsmei un nodarbinātībai visās mūsu valstīs”; tomēr minētā atziņa nav savienojama ar dažu dalībvalstu priekšlikumiem samazināt kohēzijas politikas budžetu. Komiteja uzsver, ka jebkurā gadījumā ir vajadzīgs vairāk laika, lai apspriestu notiekošajās sarunās izskanējušo skaitļu un priekšlikumu konkrēto politisko ietekmi; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Eiropadomes atziņu, ka “budžets ir svarīgs Savienības kohēzijai, kā arī izaugsmei un nodarbinātībai visās mūsu valstīs”; tomēr minētā atziņa nav savienojama ar dažu dalībvalstu priekšlikumiem samazināt kohēzijas politikas budžetu. Komiteja uzsver, ka jebkurā gadījumā ir vajadzīgs vairāk laika, lai apspriestu notiekošajās sarunās izskanējušo skaitļu un priekšlikumu konkrēto politisko ietekmi;

| 4. | vienlaikus uzsver, ka Reģionu komiteja, būdama ES iestāde, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, pilnā mērā apzinās ES dalībvalstu ekonomikas problēmas un uzskata, ka galvenajai prioritātei jābūt spēcīgas ekonomikas izveidošanai un administratīvā sloga samazināšanai, kas dalībvalstīs palielinātu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

4.

vienlaikus uzsver, ka Reģionu komiteja, būdama ES iestāde, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, pilnā mērā apzinās ES dalībvalstu ekonomikas problēmas un uzskata, ka galvenajai prioritātei jābūt spēcīgas ekonomikas izveidošanai un administratīvā sloga samazināšanai, kas dalībvalstīs palielinātu nodarbinātības iespējas;

| 5. | atkārtoti aicina apstiprināt uzticamu ES daudzgadu budžetu, kas ir ieguldījumu instruments visu ES dalībvalstu un reģionu labā, vismaz tādā pašā saistību apropriāciju līmenī (kas mērīts kā procenti no NKI), kāds pieņemts pašreizējam plānošanas periodam (2007–2013), un atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu pieņemt budžetu, kas var atsākt izaugsmi atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un pienācīgi atbilst vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām teritoriālās, ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti aicina apstiprināt uzticamu ES daudzgadu budžetu, kas ir ieguldījumu instruments visu ES dalībvalstu un reģionu labā, vismaz tādā pašā saistību apropriāciju līmenī (kas mērīts kā procenti no NKI), kāds pieņemts pašreizējam plānošanas periodam (2007–2013), un atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu pieņemt budžetu, kas var atsākt izaugsmi atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un pienācīgi atbilst vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām teritoriālās, ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā;

| 6. | uzsver Eiropas Parlamenta lomu sarunu procesā ne tikai saistībā ar piekrišanas procedūru, kas jāpiemēro visai daudzgadu finanšu shēmai, bet arī ņemot vērā, ka daudzi jautājumi Eiropadomes secinājumu projektā (2012. gada 22. novembra redakcija), it īpaši saistībā ar 1.b apakškategoriju (kohēzija), 2. izdevumu kategoriju (KLP), vienoto stratēģisko satvaru un horizontālajiem jautājumiem, ir pakļauti koplēmuma procedūrai; |
| --- | --- |

6.

uzsver Eiropas Parlamenta lomu sarunu procesā ne tikai saistībā ar piekrišanas procedūru, kas jāpiemēro visai daudzgadu finanšu shēmai, bet arī ņemot vērā, ka daudzi jautājumi Eiropadomes secinājumu projektā (2012. gada 22. novembra redakcija), it īpaši saistībā ar 1.b apakškategoriju (kohēzija), 2. izdevumu kategoriju (KLP), vienoto stratēģisko satvaru un horizontālajiem jautājumiem, ir pakļauti koplēmuma procedūrai;

| 7. | atgādina, ka Līgumos (LESD 312. pants) ir paredzēti īpaši noteikumi situācijai, ja daudzgadu finanšu shēma netiek pieņemta, pirms 2013. gada beigās, izņemot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pirmo pīlāru, beidz darboties spēkā esošais visu ES pašreizējo daudzgadu izdevumu programmu juridiskais pamats; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Līgumos (LESD 312. pants) ir paredzēti īpaši noteikumi situācijai, ja daudzgadu finanšu shēma netiek pieņemta, pirms 2013. gada beigās, izņemot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pirmo pīlāru, beidz darboties spēkā esošais visu ES pašreizējo daudzgadu izdevumu programmu juridiskais pamats;

| 8. | iebilst pret kohēzijas budžeta samazināšanu. Komiteja atgādina, ka kohēzijas politika ir ieguldījumu instruments, kas ilgtspējīgi veicina izaugsmi un palīdz samazināt reģionu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

8.

iebilst pret kohēzijas budžeta samazināšanu. Komiteja atgādina, ka kohēzijas politika ir ieguldījumu instruments, kas ilgtspējīgi veicina izaugsmi un palīdz samazināt reģionu nevienlīdzību;

| 9. | atgādina, ka uz 177. pantā regulētajiem jautājumiem, kas saistīti ar kohēzijas politiku, piemēram, valstu piešķīrumu sadales metode un maksimālās summas kohēzijas politikai un lauku attīstībai, attiecas koplēmuma procedūra, tostarp obligāta apspriešanās ar Reģionu komiteju, un RK tiesības saskaņā ar LESD 263. panta 3. daļu griezties Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka uz 177. pantā regulētajiem jautājumiem, kas saistīti ar kohēzijas politiku, piemēram, valstu piešķīrumu sadales metode un maksimālās summas kohēzijas politikai un lauku attīstībai, attiecas koplēmuma procedūra, tostarp obligāta apspriešanās ar Reģionu komiteju, un RK tiesības saskaņā ar LESD 263. panta 3. daļu griezties Eiropas Savienības Tiesā;

| 10. | atbilstoši atzinumiem, kas par Komisijas dažādajiem tiesību aktu priekšlikumiem pieņemti kopš 2012. gada sākuma, atkārtoti uzsver:






  a. | attiecībā uz 1.a un 1.b apakškategoriju un fondiem, kurus aptver vienotais stratēģiskais satvars (VSS):






  — | atbalsta lielāka finansējuma piešķiršanu pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

atbilstoši atzinumiem, kas par Komisijas dažādajiem tiesību aktu priekšlikumiem pieņemti kopš 2012. gada sākuma, atkārtoti uzsver:

a.

attiecībā uz 1.a un 1.b apakškategoriju un fondiem, kurus aptver vienotais stratēģiskais satvars (VSS):

—

atbalsta lielāka finansējuma piešķiršanu pētniecībai un inovācijai;

| — | aicina atjaunot sākotnēji ierosināto budžetu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, lai finansētu ieguldījumus Eiropas tīklos; atbalsta VSS izveidi diviem struktūrfondiem un kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF; |
| --- | --- |

—

aicina atjaunot sākotnēji ierosināto budžetu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, lai finansētu ieguldījumus Eiropas tīklos; atbalsta VSS izveidi diviem struktūrfondiem un kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF;

| — | atkārtoti pauž skaidru un negrozāmu noraidošu nostāju pret visiem makroekonomisko nosacījumu veidiem; |
| --- | --- |

—

atkārtoti pauž skaidru un negrozāmu noraidošu nostāju pret visiem makroekonomisko nosacījumu veidiem;

| — | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts priekšlikums izveidot jaunu kategoriju “pārejas reģioni” un ka ir atzīta nepieciešamība ņemt vērā tālāko reģionu īpašo situāciju; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts priekšlikums izveidot jaunu kategoriju “pārejas reģioni” un ka ir atzīta nepieciešamība ņemt vērā tālāko reģionu īpašo situāciju;

| — | atkārtoti mudina iekļaut t.s. drošības tīklā visus reģionus, kuri vairs nebūs tiesīgi saņemt konverģences mērķa īstenošanai paredzēto finansējumu, proti, saglabājot divas trešdaļas no iepriekš piešķirtā finansējuma; |
| --- | --- |

—

atkārtoti mudina iekļaut t.s. drošības tīklā visus reģionus, kuri vairs nebūs tiesīgi saņemt konverģences mērķa īstenošanai paredzēto finansējumu, proti, saglabājot divas trešdaļas no iepriekš piešķirtā finansējuma;

| — | atbalsta pienācīga apjoma līdzekļu nodrošināšanu mazāk attīstītajiem reģioniem un dalībvalstīm un atšķirību samazināšanu vidējos atbalsta intensitātes apjomos uz vienu iedzīvotāju, jo tā ir kohēzijas politikas prioritārais mērķis; |
| --- | --- |

—

atbalsta pienācīga apjoma līdzekļu nodrošināšanu mazāk attīstītajiem reģioniem un dalībvalstīm un atšķirību samazināšanu vidējos atbalsta intensitātes apjomos uz vienu iedzīvotāju, jo tā ir kohēzijas politikas prioritārais mērķis;

| — | pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts par 26 % samazināt Eiropas teritoriālās kohēzijas mērķim piešķiramos līdzekļus, taču atzinīgi vērtē to, ka RK priekšlikums palielināt līdzfinansējuma likmi līdz 85 % ir ņemts vērā; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts par 26 % samazināt Eiropas teritoriālās kohēzijas mērķim piešķiramos līdzekļus, taču atzinīgi vērtē to, ka RK priekšlikums palielināt līdzfinansējuma likmi līdz 85 % ir ņemts vērā;

| — | atbalsta līdzfinansējuma likmi, kas dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta grūtībām, ir par 10 procentpunktiem augstāka; |
| --- | --- |

—

atbalsta līdzfinansējuma likmi, kas dalībvalstīm, kuras saskaras ar īslaicīgām budžeta grūtībām, ir par 10 procentpunktiem augstāka;

| — | atbalsta neatgūstamā PVN ierindošanu no VSS fondiem piešķirto līdzekļu attiecināmo izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

—

atbalsta neatgūstamā PVN ierindošanu no VSS fondiem piešķirto līdzekļu attiecināmo izdevumu kategorijā;

| — | atkārtoti uzsver iebildumus pret ierosināto darbības rezervi; |
| --- | --- |

—

atkārtoti uzsver iebildumus pret ierosināto darbības rezervi;

| b. | attiecībā uz 2. izdevumu kategoriju:






  — | pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts, ka dalībvalstis var noteikt tiešo maksājumu maksimālo summu pēc saviem ieskatiem; |
| --- | --- | --- |

b.

attiecībā uz 2. izdevumu kategoriju:

—

pauž nožēlu, ka Eiropadomes secinājumu projektā ierosināts, ka dalībvalstis var noteikt tiešo maksājumu maksimālo summu pēc saviem ieskatiem;

| — | mudina tiešo atbalstu taisnīgāk sadalīt starp tām dalībvalstīm, kurās nākamajā plānošanas periodā tiešie maksājumi par hektāru nesasniedz 90 % no ES vidējā rādītāja, sākt dinamiski samazināt atšķirības jau nākamā plānošanas perioda sākumā un sasniegt ES vidējo rādītāju līdz nākamās finanšu shēmas vidum; |
| --- | --- |

—

mudina tiešo atbalstu taisnīgāk sadalīt starp tām dalībvalstīm, kurās nākamajā plānošanas periodā tiešie maksājumi par hektāru nesasniedz 90 % no ES vidējā rādītāja, sākt dinamiski samazināt atšķirības jau nākamā plānošanas perioda sākumā un sasniegt ES vidējo rādītāju līdz nākamās finanšu shēmas vidum;

| — | atzinīgi vērtē 30 % likmi ekoloģiskās ilgtspējas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē 30 % likmi ekoloģiskās ilgtspējas pasākumiem;

| — | atbalsta iespēju budžeta līdzekļus pārnest no pirmā uz otro pīlāru; |
| --- | --- |

—

atbalsta iespēju budžeta līdzekļus pārnest no pirmā uz otro pīlāru;

| — | atbalsta pārejas reģionu iekļaušanu lauku attīstības regulā; |
| --- | --- |

—

atbalsta pārejas reģionu iekļaušanu lauku attīstības regulā;

| — | neatbalsta jaunas rezerves izveidi krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un it īpaši priekšlikumu neiztērētās summas izmaksāt kā tiešos maksājumus; |
| --- | --- |

—

neatbalsta jaunas rezerves izveidi krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un it īpaši priekšlikumu neiztērētās summas izmaksāt kā tiešos maksājumus;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Padomes secinājumu projektā ir saglabāta pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajiem, taču stingri iebilst pret tās finansēšanu no ESF līdzekļiem; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Padomes secinājumu projektā ir saglabāta pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajiem, taču stingri iebilst pret tās finansēšanu no ESF līdzekļiem;

| 12. | uzskata, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam iezīmēto līdzekļu samazināšana par 47 % salīdzinājumā ar pašreizējo budžetu ir pilnīgā pretrunā notiekošās krīzes kontekstam. Komiteja apzinās, ka Padomes secinājumu projekts ir izstrādāts, vadoties no pieņēmuma, ka turpmāk EGPF vairs neattieksies uz lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam iezīmēto līdzekļu samazināšana par 47 % salīdzinājumā ar pašreizējo budžetu ir pilnīgā pretrunā notiekošās krīzes kontekstam. Komiteja apzinās, ka Padomes secinājumu projekts ir izstrādāts, vadoties no pieņēmuma, ka turpmāk EGPF vairs neattieksies uz lauksaimniecības nozari;

Ieņēmumi un pašu resursi

| 13. | pauž nožēlu, ka sarunas pievērsās ES budžeta izdevumu samazināšanai, neveltot pienācīgu uzmanību ieņēmumiem un steidzamajai nepieciešamībai veikt esošās sistēmas reformu, lai nodrošinātu, ka ES rīcībā ir pašas resursi, un ar mērķi atcelt pašreizējo finanšu korekciju un izņēmumu sistēmu; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu, ka sarunas pievērsās ES budžeta izdevumu samazināšanai, neveltot pienācīgu uzmanību ieņēmumiem un steidzamajai nepieciešamībai veikt esošās sistēmas reformu, lai nodrošinātu, ka ES rīcībā ir pašas resursi, un ar mērķi atcelt pašreizējo finanšu korekciju un izņēmumu sistēmu;

| 14. | atzinīgi vērtē priekšlikumu divas trešdaļas no to dalībvalstu iekasētās summas, kuras atbilstoši pastiprinātas sadarbības procedūrai apņēmušās ieviest finanšu darījuma nodokli, ieskaitīt ES budžeta jaunajos pašu resursos un ka minēto dalībvalstu uz NKI balstītā iemaksa ES budžetā tiks attiecīgi samazināta; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē priekšlikumu divas trešdaļas no to dalībvalstu iekasētās summas, kuras atbilstoši pastiprinātas sadarbības procedūrai apņēmušās ieviest finanšu darījuma nodokli, ieskaitīt ES budžeta jaunajos pašu resursos un ka minēto dalībvalstu uz NKI balstītā iemaksa ES budžetā tiks attiecīgi samazināta;

| 15. | uzdod Reģionu komitejas priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, ES Padomes prezidentvalstij Kiprai un nākamajām ES prezidentvalstīm Īrijai un Lietuvai. |
| --- | --- |

15.

uzdod Reģionu komitejas priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, ES Padomes prezidentvalstij Kiprai un nākamajām ES prezidentvalstīm Īrijai un Lietuvai.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/8

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai”

2013/C 17/03

REĢIONU KOMITEJA

| — | ir pārliecināta, ka patērētāju tiesību aizsardzības politika palīdzēs ES ātri pārvarēt krīzi: zinoši patērētāji ir priekšnosacījums, lai tiktu ražotas tādas preces un sniegti tādi pakalpojumi, ko raksturo uzticamība, kvalitāte un konkurētspēja un kas veicina ekonomikas ilgtspējīgu atveseļošanos; un rosina Eiropas Komisiju |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka patērētāju tiesību aizsardzības politika palīdzēs ES ātri pārvarēt krīzi: zinoši patērētāji ir priekšnosacījums, lai tiktu ražotas tādas preces un sniegti tādi pakalpojumi, ko raksturo uzticamība, kvalitāte un konkurētspēja un kas veicina ekonomikas ilgtspējīgu atveseļošanos; un rosina Eiropas Komisiju

| — | vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā nodot piemērotus instrumentus, lai tās savas kompetences ietvaros nodrošinātu patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

—

vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā nodot piemērotus instrumentus, lai tās savas kompetences ietvaros nodrošinātu patērētāju aizsardzību;

| — | cieši sadarboties ar valstu, reģionālajām un vietējām struktūrām. Kaut arī programmas pasākumi, ņemot vērā to raksturu, galvenokārt būtu jāīsteno Eiropas un valstu iestādēm, svarīga loma ir pašvaldībām, jo tās pārstāv vietējās kopienas un var sniegt reālu ieguldījumu šo pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

—

cieši sadarboties ar valstu, reģionālajām un vietējām struktūrām. Kaut arī programmas pasākumi, ņemot vērā to raksturu, galvenokārt būtu jāīsteno Eiropas un valstu iestādēm, svarīga loma ir pašvaldībām, jo tās pārstāv vietējās kopienas un var sniegt reālu ieguldījumu šo pasākumu īstenošanā;

| — | atcerēties, ka vietējās pašvaldības pašas ir produktu un pakalpojumu patērētājas, un tāpēc pašvaldībām — kā to uzsver arī pašas pašvaldības — ir vajadzīga droša sistēma, lai aizsargātu to intereses un to vietējo kopienu intereses, ko pašvaldības pārstāv un kas bieži sniedz ieguldījumu to budžetā; |
| --- | --- |

—

atcerēties, ka vietējās pašvaldības pašas ir produktu un pakalpojumu patērētājas, un tāpēc pašvaldībām — kā to uzsver arī pašas pašvaldības — ir vajadzīga droša sistēma, lai aizsargātu to intereses un to vietējo kopienu intereses, ko pašvaldības pārstāv un kas bieži sniedz ieguldījumu to budžetā;

| — | atzīt, ka patērētāju tiesību un iespēju palielināšanā svarīga nozīme ir arī patērētāju izglītošanai un vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību ir svarīgi iesaistīt patērētāju informēšanas kampaņās; |
| --- | --- |

—

atzīt, ka patērētāju tiesību un iespēju palielināšanā svarīga nozīme ir arī patērētāju izglītošanai un vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību ir svarīgi iesaistīt patērētāju informēšanas kampaņās;

| — | nodrošinot piemērotus resursus un zināšanas, uzlabot uzraudzības mehānismus reģionos, kuros pastāvīgi ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un nelabvēlīga demogrāfiskā situācija. |
| --- | --- |

—

nodrošinot piemērotus resursus un zināšanas, uzlabot uzraudzības mehānismus reģionos, kuros pastāvīgi ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un nelabvēlīga demogrāfiskā situācija.

| Ziņotājs | Spyros SPYRIDON kgs (Grieķija/PPE) Atikas reģiona padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” –
  COM(2012) 225 final |

Ziņotājs

Spyros SPYRIDON kgs (Grieķija/PPE) Atikas reģiona padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” –

COM(2012) 225 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Ievads

| 1. | atzinīgi vērtē detalizēto Komisijas paziņojumu, kas aptver ļoti daudzus patērētāju tiesību aizsardzības jautājumus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē detalizēto Komisijas paziņojumu, kas aptver ļoti daudzus patērētāju tiesību aizsardzības jautājumus;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka programma nodrošina visaptverošu un integrētu instrumentu, kas dod iespēju izstrādāt patērētāju aizsardzības politikas pasākumus. Ir jāatzīst, ka patērētāju tiesību un iespēju uzlabošana un vienotā tirgus veicināšana ir vērienīgi uzdevumi. Lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”, patērētājiem jābūt informētiem un jāapzinās savas tiesības; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka programma nodrošina visaptverošu un integrētu instrumentu, kas dod iespēju izstrādāt patērētāju aizsardzības politikas pasākumus. Ir jāatzīst, ka patērētāju tiesību un iespēju uzlabošana un vienotā tirgus veicināšana ir vērienīgi uzdevumi. Lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”, patērētājiem jābūt informētiem un jāapzinās savas tiesības;

| 3. | pauž bažas par to, ka šajā saturiski visai plašajā programmā tomēr nav ietverti veselības aprūpes pakalpojumi, kas ir būtisks patērētāju aizsardzības politikas elements. Veselības aprūpes pakalpojumi tiek sniegti patērētājiem, patērētāji par tiem maksā, un lielā mērā šie pakalpojumi pilda vispārējas nozīmes uzdevumu. Tāpēc veselības aizsardzības politika kā patērētājiem svarīga politikas joma būtu jāiekļauj programmā; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par to, ka šajā saturiski visai plašajā programmā tomēr nav ietverti veselības aprūpes pakalpojumi, kas ir būtisks patērētāju aizsardzības politikas elements. Veselības aprūpes pakalpojumi tiek sniegti patērētājiem, patērētāji par tiem maksā, un lielā mērā šie pakalpojumi pilda vispārējas nozīmes uzdevumu. Tāpēc veselības aizsardzības politika kā patērētājiem svarīga politikas joma būtu jāiekļauj programmā;

| 4. | atbalsta četrus galvenos mērķus, ko Eiropas Komisija ir izvēlējusies kā jomas, uz kurām būtu jākoncentrē patērētāju tiesību aizsardzības politika, proti: i) uzlabot patērētāju drošību, ii) uzlabot zināšanas, iii) uzlabot tiesību aktu piemērošanu, pastiprināt īstenošanas pasākumus un nodrošināt kompensāciju mehānismus, iv) tiesības un svarīgākās politikas jomas pielāgot pārmaiņām ekonomikā un sabiedrībā. Komiteja aicina uzlabot pārredzamību un patērētājiem sniegt salīdzināmu un kvalitatīvu informāciju, lai viņi varētu izdarīt pārdomātāku izvēli; |
| --- | --- |

4.

atbalsta četrus galvenos mērķus, ko Eiropas Komisija ir izvēlējusies kā jomas, uz kurām būtu jākoncentrē patērētāju tiesību aizsardzības politika, proti: i) uzlabot patērētāju drošību, ii) uzlabot zināšanas, iii) uzlabot tiesību aktu piemērošanu, pastiprināt īstenošanas pasākumus un nodrošināt kompensāciju mehānismus, iv) tiesības un svarīgākās politikas jomas pielāgot pārmaiņām ekonomikā un sabiedrībā. Komiteja aicina uzlabot pārredzamību un patērētājiem sniegt salīdzināmu un kvalitatīvu informāciju, lai viņi varētu izdarīt pārdomātāku izvēli;

Eiropas Savienības pamatprincipu īstenošana

| 5. | uzsver, ka turpmāko pasākumu izstrādē jāņem vērā proporcionalitātes princips un it īpaši rūpīgi jāanalizē ieguvumi un izmaksas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka turpmāko pasākumu izstrādē jāņem vērā proporcionalitātes princips un it īpaši rūpīgi jāanalizē ieguvumi un izmaksas;

| 6. | uzsver, ka turpmākajiem pasākumiem jābūt efektīviem un piemērotiem, īpaši veselības aizsardzības un drošības jomā. Noteikumiem jābūt elastīgiem, lai tos varētu pielāgot reģionālajām īpatnībām, nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu vajadzībām un straujām pārmaiņām tirgū un līdz ar to nodrošināt patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka turpmākajiem pasākumiem jābūt efektīviem un piemērotiem, īpaši veselības aizsardzības un drošības jomā. Noteikumiem jābūt elastīgiem, lai tos varētu pielāgot reģionālajām īpatnībām, nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu vajadzībām un straujām pārmaiņām tirgū un līdz ar to nodrošināt patērētāju aizsardzību;

| 7. | ierosina, ka, plānojot darbību, būtu jāparedz ne tikai iepriekš minētie pasākumi, bet arī horizontāla pieeja atbilstoši pašreizējām pilnvarām tā, lai patērētāju tiesības ņemtu vērā visās Eiropas politikas jomās; |
| --- | --- |

7.

ierosina, ka, plānojot darbību, būtu jāparedz ne tikai iepriekš minētie pasākumi, bet arī horizontāla pieeja atbilstoši pašreizējām pilnvarām tā, lai patērētāju tiesības ņemtu vērā visās Eiropas politikas jomās;

| 8. | norāda, ka nav uzsvara uz teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ieviests ar Lisabonas līgumu. Komiteja īpaši norāda, ka ir jāaizsargā nelabvēlīgā situācijā esošas patērētāju grupas, kam ir grūtības piekļūt tirgum, ierobežotas izvēles iespējas vai ir sarežģīti izmantot savas tiesības. Šai kategorijai pieskaitāmi patērētāji, kas dzīvo attālākos reģionos, apgabalos ar nelielu iedzīvotāju skaitu, kā arī salu vai kalnu reģionos, kur tirgus darbība ir nepilnīga; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka nav uzsvara uz teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ieviests ar Lisabonas līgumu. Komiteja īpaši norāda, ka ir jāaizsargā nelabvēlīgā situācijā esošas patērētāju grupas, kam ir grūtības piekļūt tirgum, ierobežotas izvēles iespējas vai ir sarežģīti izmantot savas tiesības. Šai kategorijai pieskaitāmi patērētāji, kas dzīvo attālākos reģionos, apgabalos ar nelielu iedzīvotāju skaitu, kā arī salu vai kalnu reģionos, kur tirgus darbība ir nepilnīga;

| 9. | šajā saistībā uzsver interneta pieaugošo nozīmi šīm patērētāju grupām, jo tas palielina iespējas piekļūt tirgum un informācijai, salīdzināt produktus un pakalpojumus un izmantot tiesības strīda gadījumā; |
| --- | --- |

9.

šajā saistībā uzsver interneta pieaugošo nozīmi šīm patērētāju grupām, jo tas palielina iespējas piekļūt tirgum un informācijai, salīdzināt produktus un pakalpojumus un izmantot tiesības strīda gadījumā;

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi, nodrošinot piemērotus resursus un zināšanas, uzlabot uzraudzības mehānismus reģionos, kuros pastāvīgi ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un nelabvēlīga demogrāfiskā situācija; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir svarīgi, nodrošinot piemērotus resursus un zināšanas, uzlabot uzraudzības mehānismus reģionos, kuros pastāvīgi ir nelabvēlīgi dabas apstākļi un nelabvēlīga demogrāfiskā situācija;

| 11. | vērš Eiropas Komisijas un valstu likumdevēju iestāžu uzmanību uz to, ka pieņemtie pasākumi jāpielāgo nelabvēlīgos reģionos esošu ražotāju iespējām. Izmaksas un laiks, kas viņiem vajadzīgs attiecīgo pielāgojumu veikšanai, var ievērojami atšķirties no citiem Eiropas reģioniem; |
| --- | --- |

11.

vērš Eiropas Komisijas un valstu likumdevēju iestāžu uzmanību uz to, ka pieņemtie pasākumi jāpielāgo nelabvēlīgos reģionos esošu ražotāju iespējām. Izmaksas un laiks, kas viņiem vajadzīgs attiecīgo pielāgojumu veikšanai, var ievērojami atšķirties no citiem Eiropas reģioniem;

Interneta iespēju izmantošana, kontrole un īstenošana

| 12. | izmanto iespēju uzsvērt, ka ir jāīsteno Digitālā programma kā stratēģijas “Eiropa 2020” sastāvdaļa, jo internets ir īpaši svarīgs visām patērētāju grupām. Dažādiem pārvaldības līmeņiem — gan Eiropas, gan valsts un vietējam — aktīvi jāiesaistās šajos centienos, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

12.

izmanto iespēju uzsvērt, ka ir jāīsteno Digitālā programma kā stratēģijas “Eiropa 2020” sastāvdaļa, jo internets ir īpaši svarīgs visām patērētāju grupām. Dažādiem pārvaldības līmeņiem — gan Eiropas, gan valsts un vietējam — aktīvi jāiesaistās šajos centienos, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti;

| 13. | uzsver interneta ietekmi uz gados jaunākiem patērētājiem, jo viņi jaunās tehnoloģijas izmanto vairāk nekā pieaugušie, taču ir neaizsargātāki; |
| --- | --- |

13.

uzsver interneta ietekmi uz gados jaunākiem patērētājiem, jo viņi jaunās tehnoloģijas izmanto vairāk nekā pieaugušie, taču ir neaizsargātāki;

| 14. | atzīmē, ka internetu mazāk izmanto nelabvēlīgā stāvoklī esošas iedzīvotāju grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēki, invalīdi un sociāli mazaizsargāti iedzīvotāji. Komiteja īpaši uzsver, ka reģionus, kuros ir ģeogrāfiski nelabvēlīgi apstākļi, daudz vairāk nekā citus reģionus skar iedzīvotāju novecošanas problēma. Šīm iedzīvotāju grupām parasti ir mazākas iespējas izmantot vienotā tirgus priekšrocības un savas tiesības. Sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpieliek sevišķas pūles, lai, īstenojot īpašus pasākumus, sekmētu labklājību arī šo iedzīvotāju grupu vidū; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka internetu mazāk izmanto nelabvēlīgā stāvoklī esošas iedzīvotāju grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēki, invalīdi un sociāli mazaizsargāti iedzīvotāji. Komiteja īpaši uzsver, ka reģionus, kuros ir ģeogrāfiski nelabvēlīgi apstākļi, daudz vairāk nekā citus reģionus skar iedzīvotāju novecošanas problēma. Šīm iedzīvotāju grupām parasti ir mazākas iespējas izmantot vienotā tirgus priekšrocības un savas tiesības. Sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpieliek sevišķas pūles, lai, īstenojot īpašus pasākumus, sekmētu labklājību arī šo iedzīvotāju grupu vidū;

| 15. | ņemot vērā dažu reģionu un pašvaldību grūtības (sevišķi lauku rajonos, kalnu apgabalos, salās un tālākos reģionos) uzlabot piekļuvi internetam, atbalsta Komisijas paredzētos valsts atbalsta modernizēšanas pasākumus. Minēto pasākumu mērķis ir arī panākt, ka atbrīvojums no prasības ziņot par atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai uzskatāms par atbilstīgu iekšējā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

15.

ņemot vērā dažu reģionu un pašvaldību grūtības (sevišķi lauku rajonos, kalnu apgabalos, salās un tālākos reģionos) uzlabot piekļuvi internetam, atbalsta Komisijas paredzētos valsts atbalsta modernizēšanas pasākumus. Minēto pasākumu mērķis ir arī panākt, ka atbrīvojums no prasības ziņot par atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai uzskatāms par atbilstīgu iekšējā tirgus noteikumiem;

| 16. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai īstenotu iniciatīvas patērētāju e-prasmju uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot, ka visas patērētāju grupas var piekļūt vienotajam digitālajam tirgum un pilnībā izmantot tā priekšrocības; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai īstenotu iniciatīvas patērētāju e-prasmju uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot, ka visas patērētāju grupas var piekļūt vienotajam digitālajam tirgum un pilnībā izmantot tā priekšrocības;

| 17. | uzsver, ka, no patērēju interešu viedokļa raugoties, e-tirdzniecības ātra attīstība ir būtiska, jo tas palielina izvēles iespējas, īpaši iedzīvotājiem, kas dzīvo grūti pieejamos, attālos vai nomaļos reģionos, kā arī palielina iespējas cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuriem citādi nebūtu piekļuves plašam izvēles klāstam; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, no patērēju interešu viedokļa raugoties, e-tirdzniecības ātra attīstība ir būtiska, jo tas palielina izvēles iespējas, īpaši iedzīvotājiem, kas dzīvo grūti pieejamos, attālos vai nomaļos reģionos, kā arī palielina iespējas cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuriem citādi nebūtu piekļuves plašam izvēles klāstam;

| 18. | īpaši norāda, ka interneta drošība ir sevišķi svarīga problēma, kas attiecas ne tikai uz patērētāju tiesību jomu. Ir jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka šo svarīgo instrumentu izmanto Eiropas iedzīvotāju — gan patērētāju, gan uzņēmēju — interesēs, un lai nepieļautu noziedzīgas darbības vai krāpšanu, piemēram, personas datu nelikumīgu vākšanu vai īpašumtiesību neievērošanu; |
| --- | --- |

18.

īpaši norāda, ka interneta drošība ir sevišķi svarīga problēma, kas attiecas ne tikai uz patērētāju tiesību jomu. Ir jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka šo svarīgo instrumentu izmanto Eiropas iedzīvotāju — gan patērētāju, gan uzņēmēju — interesēs, un lai nepieļautu noziedzīgas darbības vai krāpšanu, piemēram, personas datu nelikumīgu vākšanu vai īpašumtiesību neievērošanu;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt priekšlikumus tiesību aktiem par strīdu izšķiršanu tiešsaistē un strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, jo tas ir svarīgs teritoriālās kohēzijas instruments. Reģionu komiteja piekrīt Komisijai, ka patērētājiem ir vajadzīga iespēja vienkāršāk īstenot savas tiesības, izmantojot ārpustiesas mehānismus. Komiteja tomēr uzskata, ka direktīvu darbības jomai būtu jāaprobežojas tikai ar ES kompetences jomām, konkrētāk, pārrobežu strīdiem; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt priekšlikumus tiesību aktiem par strīdu izšķiršanu tiešsaistē un strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, jo tas ir svarīgs teritoriālās kohēzijas instruments. Reģionu komiteja piekrīt Komisijai, ka patērētājiem ir vajadzīga iespēja vienkāršāk īstenot savas tiesības, izmantojot ārpustiesas mehānismus. Komiteja tomēr uzskata, ka direktīvu darbības jomai būtu jāaprobežojas tikai ar ES kompetences jomām, konkrētāk, pārrobežu strīdiem;

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 20. | pauž pārliecību, ka ir būtiski vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā nodot piemērotus instrumentus, lai tās savas kompetences ietvaros nodrošinātu patērētāju aizsardzību. Šajā saistībā un ņemot vērā, ka pašreiz ir piemērots brīdis, jo tiek apspriests daudzgadu finanšu plāns 2014.-2020. gadam, Komiteja ierosina programmas īstenošanai izmantot ne tikai struktūrfondu līdzekļus, bet arī valstu reformu programmu iespējamos līdzekļus; |
| --- | --- |

20.

pauž pārliecību, ka ir būtiski vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā nodot piemērotus instrumentus, lai tās savas kompetences ietvaros nodrošinātu patērētāju aizsardzību. Šajā saistībā un ņemot vērā, ka pašreiz ir piemērots brīdis, jo tiek apspriests daudzgadu finanšu plāns 2014.-2020. gadam, Komiteja ierosina programmas īstenošanai izmantot ne tikai struktūrfondu līdzekļus, bet arī valstu reformu programmu iespējamos līdzekļus;

| 21. | attiecībā uz struktūrfondiem Komiteja ierosina pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka finansējuma piešķiršanā uzņēmumiem tiek ņemti vērā arī tādi kritēriji, kuri izriet no uzņēmumu saistībām un vispārējās attieksmes pret patērētājiem (piemēram, ilgtspējīga ražošana) un kuru pamatā nav tikai ar ekonomisko ilgtspēju saistīti dati; |
| --- | --- |

21.

attiecībā uz struktūrfondiem Komiteja ierosina pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka finansējuma piešķiršanā uzņēmumiem tiek ņemti vērā arī tādi kritēriji, kuri izriet no uzņēmumu saistībām un vispārējās attieksmes pret patērētājiem (piemēram, ilgtspējīga ražošana) un kuru pamatā nav tikai ar ekonomisko ilgtspēju saistīti dati;

| 22. | uzsver, ka pasākumu īstenošanā ir nepieciešama cieša sadarbība starp Eiropas, valstu, reģionu un vietējām struktūrām. Kaut arī programmas pasākumi, ņemot vērā to raksturu, galvenokārt būtu jāīsteno Eiropas un valstu iestādēm, svarīga loma ir pašvaldībām, jo tās pārstāv vietējās kopienas un var sniegt reālu ieguldījumu šo pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pasākumu īstenošanā ir nepieciešama cieša sadarbība starp Eiropas, valstu, reģionu un vietējām struktūrām. Kaut arī programmas pasākumi, ņemot vērā to raksturu, galvenokārt būtu jāīsteno Eiropas un valstu iestādēm, svarīga loma ir pašvaldībām, jo tās pārstāv vietējās kopienas un var sniegt reālu ieguldījumu šo pasākumu īstenošanā;

| 23. | uzsver, ka jāņem vērā arī tas, ka vietējās un reģionālās pašvaldības pašas ir produktu un pakalpojumu patērētājas, un tāpēc pašvaldībām — kā to uzsver arī pašas pašvaldības — ir vajadzīga droša sistēma, lai aizsargātu to intereses un to vietējo kopienu intereses, ko pašvaldības pārstāv un kas bieži sniedz ieguldījumu to budžetā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka jāņem vērā arī tas, ka vietējās un reģionālās pašvaldības pašas ir produktu un pakalpojumu patērētājas, un tāpēc pašvaldībām — kā to uzsver arī pašas pašvaldības — ir vajadzīga droša sistēma, lai aizsargātu to intereses un to vietējo kopienu intereses, ko pašvaldības pārstāv un kas bieži sniedz ieguldījumu to budžetā;

| 24. | aicina pievērst uzmanību tam, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā darbs, kas tiek ieguldīts programmas efektīvā īstenošanā, nav jāuzskata par greznību. Tieši pretēji — Reģionu komiteja ir pārliecināta, ka patērētāju tiesību aizsardzības politika palīdzēs ES ātri pārvarēt krīzi, tāpēc ir svarīgi, lai būtu iespējams paļauties uz zinošiem patērētājiem, jo tādējādi būs iespējams panākt, lai tiktu ražotas tādas preces un sniegti tādi pakalpojumi, ko raksturo uzticamība, kvalitāte un konkurētspēja un kas veicina ekonomikas ilgtspējīgu atveseļošanos. |
| --- | --- |

24.

aicina pievērst uzmanību tam, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā darbs, kas tiek ieguldīts programmas efektīvā īstenošanā, nav jāuzskata par greznību. Tieši pretēji — Reģionu komiteja ir pārliecināta, ka patērētāju tiesību aizsardzības politika palīdzēs ES ātri pārvarēt krīzi, tāpēc ir svarīgi, lai būtu iespējams paļauties uz zinošiem patērētājiem, jo tādējādi būs iespējams panākt, lai tiktu ražotas tādas preces un sniegti tādi pakalpojumi, ko raksturo uzticamība, kvalitāte un konkurētspēja un kas veicina ekonomikas ilgtspējīgu atveseļošanos.

Programmas sociālā dimensija

| 25. | vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās finanšu krīzes ietekmē radikāli mainīsies iedzīvotāju patēriņa ieradumi, jo, no vienas puses, palielināsies sociālā nevienlīdzība un, no otras puses, samazināsies patēriņam vajadzīgie ienākumi. Tāpēc iedzīvotāji pievērsīsies jauniem patēriņa veidiem, kur patērētājam būs lielāka kontrole pār saviem darījumiem, plašāka un saprotamāka informācija, iespēja salīdzināt, atgriezties pie sava sākotnējā lēmuma un strīda gadījumā aizstāvēt savas tiesības. Komisijai jāņem vērā jaunie apstākļi, kas veidojas, un jācenšas pēc iespējas sekmīgāk īstenot programmu, lai radītu iespējami labākus apstākļus iedzīvotāju labklājības sekmēšanai saskaņā ar Lisabonas līgumu; |
| --- | --- |

25.

vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās finanšu krīzes ietekmē radikāli mainīsies iedzīvotāju patēriņa ieradumi, jo, no vienas puses, palielināsies sociālā nevienlīdzība un, no otras puses, samazināsies patēriņam vajadzīgie ienākumi. Tāpēc iedzīvotāji pievērsīsies jauniem patēriņa veidiem, kur patērētājam būs lielāka kontrole pār saviem darījumiem, plašāka un saprotamāka informācija, iespēja salīdzināt, atgriezties pie sava sākotnējā lēmuma un strīda gadījumā aizstāvēt savas tiesības. Komisijai jāņem vērā jaunie apstākļi, kas veidojas, un jācenšas pēc iespējas sekmīgāk īstenot programmu, lai radītu iespējami labākus apstākļus iedzīvotāju labklājības sekmēšanai saskaņā ar Lisabonas līgumu;

| 26. | atgādina: lai patērētājs varētu pareizi izvērtēt preces cenas un kvalitātes attiecību, būtu jānodrošina lielāka informācijas pieejamība un preču izsekojamība; |
| --- | --- |

26.

atgādina: lai patērētājs varētu pareizi izvērtēt preces cenas un kvalitātes attiecību, būtu jānodrošina lielāka informācijas pieejamība un preču izsekojamība;

| 27. | secina, ka aizvien pieaug risks, ka patērētāji izdarīs izvēli, vadoties no preces cenas, nevis kvalitātes. Attiecībā uz tirdzniecību pie ES robežām Komiteja pauž bažas, ka varētu palielināties kontrabandas apjomi; |
| --- | --- |

27.

secina, ka aizvien pieaug risks, ka patērētāji izdarīs izvēli, vadoties no preces cenas, nevis kvalitātes. Attiecībā uz tirdzniecību pie ES robežām Komiteja pauž bažas, ka varētu palielināties kontrabandas apjomi;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veikt pētījumu par mājsaimniecību parādsaistību ietekmi. Pētījumā būtu ieteicams pievērsties ne tikai instrumentiem, ar kuriem risināt šo problēmu, kas krīzes ietekmē ir pieņēmusi nekontrolējamus apmērus, bet arī analizēt cēloņus un ierosināt pasākumus, piemēram, nodrošināt atbildību aizdevumu izmantošanā un vienlaikus ar konkrētiem pasākumiem censties mazināt pārmērīgu parādsaistību ietekmi; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veikt pētījumu par mājsaimniecību parādsaistību ietekmi. Pētījumā būtu ieteicams pievērsties ne tikai instrumentiem, ar kuriem risināt šo problēmu, kas krīzes ietekmē ir pieņēmusi nekontrolējamus apmērus, bet arī analizēt cēloņus un ierosināt pasākumus, piemēram, nodrošināt atbildību aizdevumu izmantošanā un vienlaikus ar konkrētiem pasākumiem censties mazināt pārmērīgu parādsaistību ietekmi;

| 29. | atzīmē, ka ir jāievieš noteikumi par medicīnas produktu un pakalpojumu drošību, — tā ir joma, kas pēdējā laikā tiek plaši apspriesta plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka ir jāievieš noteikumi par medicīnas produktu un pakalpojumu drošību, — tā ir joma, kas pēdējā laikā tiek plaši apspriesta plašsaziņas līdzekļos;

| 30. | ar bažām konstatē, ka paziņojumā norādīts, ka tikai 2 % patērētāju ir pareizi atbildējuši uz aptaujas jautājumiem par savām tiesībām. Šis rādītājs ir ļoti zems, tāpēc Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai vairāk izplatītu informāciju par patērētāju tiesībām. Ierosinātā informācijas kampaņa Eiropas līmenī būtu solis šajā virzienā. Ieguldījumu var sniegt arī vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbībā ar struktūrām, kas darbojas patērētāju atbalsta jomā; |
| --- | --- |

30.

ar bažām konstatē, ka paziņojumā norādīts, ka tikai 2 % patērētāju ir pareizi atbildējuši uz aptaujas jautājumiem par savām tiesībām. Šis rādītājs ir ļoti zems, tāpēc Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai vairāk izplatītu informāciju par patērētāju tiesībām. Ierosinātā informācijas kampaņa Eiropas līmenī būtu solis šajā virzienā. Ieguldījumu var sniegt arī vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbībā ar struktūrām, kas darbojas patērētāju atbalsta jomā;

| 31. | piekrīt Komisijas secinājumam, ka par tiesību aktu piemērošanu atbildīgajām struktūrām būtu jādara vairāk ar mazākiem resursiem. Tāpēc būtu jāveic rūpīga plānošana un pastāvīgi jāanalizē piemēroto noteikumu efektivitāte, lai nodrošinātu pēc iespējas labākus rezultātus; |
| --- | --- |

31.

piekrīt Komisijas secinājumam, ka par tiesību aktu piemērošanu atbildīgajām struktūrām būtu jādara vairāk ar mazākiem resursiem. Tāpēc būtu jāveic rūpīga plānošana un pastāvīgi jāanalizē piemēroto noteikumu efektivitāte, lai nodrošinātu pēc iespējas labākus rezultātus;

| 32. | uzsver, ka patērētāju tiesību un iespēju palielināšanā svarīga nozīme ir arī patērētāju izglītošanai, un šajā saistībā norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību ir svarīgi iesaistīt patērētāju informēšanas kampaņās. Jānodrošina iespēja informācijas kampaņas pielāgot reģionālajām īpatnībām. Komiteja ierosina likt uzsvaru uz skolu un augstskolu programmām, lai jauno paaudzi audzinātu par tādiem patērētājiem, kas apzinās savu izvēli; turklāt nevajadzētu atstāt novārtā arī pieaugušo izglītības iestādes; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka patērētāju tiesību un iespēju palielināšanā svarīga nozīme ir arī patērētāju izglītošanai, un šajā saistībā norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsonisko sabiedrību ir svarīgi iesaistīt patērētāju informēšanas kampaņās. Jānodrošina iespēja informācijas kampaņas pielāgot reģionālajām īpatnībām. Komiteja ierosina likt uzsvaru uz skolu un augstskolu programmām, lai jauno paaudzi audzinātu par tādiem patērētājiem, kas apzinās savu izvēli; turklāt nevajadzētu atstāt novārtā arī pieaugušo izglītības iestādes;

| 33. | atzinīgi vērtē mēģinājumu problēmas risināt to izcelsmes vietā, paredzot pasākumus, kas uzņēmumus rosina ievērot noteikumus. Tomēr, piemērojot šādu pieeju, jāņem vērā ražotāju īpatnības katrā valstī un reģionā, kā arī trešās valstīs, — visur, kur atrodas piegādātāji. Stimuliem jābūt pietiekamiem, lai kompensētu izmaksas, kas rodas, pielāgojoties iespējamajiem jaunajiem noteikumiem, un jāņem vērā uzņēmumu spēja tiem pielāgoties; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē mēģinājumu problēmas risināt to izcelsmes vietā, paredzot pasākumus, kas uzņēmumus rosina ievērot noteikumus. Tomēr, piemērojot šādu pieeju, jāņem vērā ražotāju īpatnības katrā valstī un reģionā, kā arī trešās valstīs, — visur, kur atrodas piegādātāji. Stimuliem jābūt pietiekamiem, lai kompensētu izmaksas, kas rodas, pielāgojoties iespējamajiem jaunajiem noteikumiem, un jāņem vērā uzņēmumu spēja tiem pielāgoties;

| 34. | uzsver, ka, īstenojot patērētāju tiesību aizsardzības politiku, Eiropas Komisijai būs jāievēro dalībvalstu tiesiskās sistēmas un subsidiaritātes princips. Turklāt, transponējot Savienības tiesību aktus valsts tiesībās, dalībvalstīm būtu īpaši jācenšas neuzlikt papildu prasības un paredzēt tikai tās, kas šajā nolūkā ir nepieciešamas. Tomēr dalībvalstīm jābūt iespējai atsevišķos gadījumos censties panākt augstāku patērētāju aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka, īstenojot patērētāju tiesību aizsardzības politiku, Eiropas Komisijai būs jāievēro dalībvalstu tiesiskās sistēmas un subsidiaritātes princips. Turklāt, transponējot Savienības tiesību aktus valsts tiesībās, dalībvalstīm būtu īpaši jācenšas neuzlikt papildu prasības un paredzēt tikai tās, kas šajā nolūkā ir nepieciešamas. Tomēr dalībvalstīm jābūt iespējai atsevišķos gadījumos censties panākt augstāku patērētāju aizsardzības līmeni;

| 35. | uzskata: lai tiesību aktu uzlabojumi dotu labumu, patērētāji ir jāinformē par izmaiņām. Tāpēc Komiteja uzsver, ka jādod vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēja sniegt ieguldījumu patērētājiem paredzētajos informācijas pasākumos par viņu tiesībām un par izmaiņām, kas tiesību aktos veiktas viņu interesēs; |
| --- | --- |

35.

uzskata: lai tiesību aktu uzlabojumi dotu labumu, patērētāji ir jāinformē par izmaiņām. Tāpēc Komiteja uzsver, ka jādod vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēja sniegt ieguldījumu patērētājiem paredzētajos informācijas pasākumos par viņu tiesībām un par izmaiņām, kas tiesību aktos veiktas viņu interesēs;

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka patērētāju programmā ir minēti kolektīvās tiesiskās aizsardzības pasākumi; aicina Komisiju ierosināt īpašu sistēmu šo pasākumu darbības nodrošināšanai. Komisijas priekšlikumiem par kolektīvās tiesiskās aizsardzības instrumentiem būtu jāattiecas tikai uz pamata tiesību normām, kurās jānosaka ne vairāk kā tikai valsts līmenī ievērojamie obligātie standarti, savukārt tas, kā šos kolektīvos tiesību aizsardzības instrumentus īstenot saskaņā ar attiecīgo tiesību sistēmu, jāatstāj dalībvalsts ziņā. Ja ES vēlēsies iegūt pilnvaras regulēt citus kolektīvos tiesību aizsardzības mehānismus, tie būtu jāsaskaņo ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām un tiesībaizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka patērētāju programmā ir minēti kolektīvās tiesiskās aizsardzības pasākumi; aicina Komisiju ierosināt īpašu sistēmu šo pasākumu darbības nodrošināšanai. Komisijas priekšlikumiem par kolektīvās tiesiskās aizsardzības instrumentiem būtu jāattiecas tikai uz pamata tiesību normām, kurās jānosaka ne vairāk kā tikai valsts līmenī ievērojamie obligātie standarti, savukārt tas, kā šos kolektīvos tiesību aizsardzības instrumentus īstenot saskaņā ar attiecīgo tiesību sistēmu, jāatstāj dalībvalsts ziņā. Ja ES vēlēsies iegūt pilnvaras regulēt citus kolektīvos tiesību aizsardzības mehānismus, tie būtu jāsaskaņo ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām un tiesībaizsardzības sistēmām;

| 37. | pauž pārliecību: lai veicinātu visaptverošu stratēģiju patērētāju interesēs, patērētājiem ir jābūt pārstāvētiem lēmumu pieņemšanas struktūrās. Šajā ziņā Komiteja uzsver patērētāju organizāciju lomu — tām ir pilnīgāks redzējums par problēmām, ar kurām iedzīvotāji sastopas ikdienas dzīvē, un, kad pie tām vēršas, tās var palīdzēt rast šo problēmu risinājumus. Vienlaikus šīs organizācijas ir komunikācijas kanāls starp iedzīvotājiem un administratīvajām iestādēm un var izplatīt informāciju no augšas uz leju. Komiteja atzīst, ka ir iespējams uzlabot sadarbību starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un patērētāju organizācijām gan primārajā, gan sekundārajā līmenī, un aicina dalībvalstis atbalstīt to darbību, kad nepieciešams, un vajadzības gadījumā izveidot sadarbības sistēmu; |
| --- | --- |

37.

pauž pārliecību: lai veicinātu visaptverošu stratēģiju patērētāju interesēs, patērētājiem ir jābūt pārstāvētiem lēmumu pieņemšanas struktūrās. Šajā ziņā Komiteja uzsver patērētāju organizāciju lomu — tām ir pilnīgāks redzējums par problēmām, ar kurām iedzīvotāji sastopas ikdienas dzīvē, un, kad pie tām vēršas, tās var palīdzēt rast šo problēmu risinājumus. Vienlaikus šīs organizācijas ir komunikācijas kanāls starp iedzīvotājiem un administratīvajām iestādēm un var izplatīt informāciju no augšas uz leju. Komiteja atzīst, ka ir iespējams uzlabot sadarbību starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un patērētāju organizācijām gan primārajā, gan sekundārajā līmenī, un aicina dalībvalstis atbalstīt to darbību, kad nepieciešams, un vajadzības gadījumā izveidot sadarbības sistēmu;

Programmas efektīvāka īstenošana

| 38. | ir pārliecināta, ka jāpanāk, lai iedzīvotāji varētu uzticēties par tiesību aktu piemērošanu atbildīgajām iestādēm; šo mērķi varēs sasniegt, nodrošinot tiesību aktu pareizu piemērošanu un dodot iespēju iedzīvotājiem strīda gadījumā griezties pie šīm iestādēm; |
| --- | --- |

38.

ir pārliecināta, ka jāpanāk, lai iedzīvotāji varētu uzticēties par tiesību aktu piemērošanu atbildīgajām iestādēm; šo mērķi varēs sasniegt, nodrošinot tiesību aktu pareizu piemērošanu un dodot iespēju iedzīvotājiem strīda gadījumā griezties pie šīm iestādēm;

| 39. | uzsver, ka uzņēmumi visā ražošanas ķēdē savukārt jāpārliecina, ka no tiesību aktiem izrietošās saistības tiem ir izdevīgāk ievērot nekā neievērot. Ir svarīgi atzīmēt, ka informāciju par patērētāju aizsardzības tiesību aktiem vajadzētu izplatīt ne tikai patērētāju, bet arī uzņēmumu vidū; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka uzņēmumi visā ražošanas ķēdē savukārt jāpārliecina, ka no tiesību aktiem izrietošās saistības tiem ir izdevīgāk ievērot nekā neievērot. Ir svarīgi atzīmēt, ka informāciju par patērētāju aizsardzības tiesību aktiem vajadzētu izplatīt ne tikai patērētāju, bet arī uzņēmumu vidū;

| 40. | piekrīt, ka aizvien nozīmīgāka kļūst starpnieku loma, īpaši tiešsaistes pakalpojumos. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt pārredzamību un uzticamību, kā arī tiesību aizsardzību un sankcijas gadījumā, ja starpnieks ir maksātnespējīgs. Tādēļ jāizveido kontroles un uzraudzības struktūras gan dalībvalstīs, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

40.

piekrīt, ka aizvien nozīmīgāka kļūst starpnieku loma, īpaši tiešsaistes pakalpojumos. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt pārredzamību un uzticamību, kā arī tiesību aizsardzību un sankcijas gadījumā, ja starpnieks ir maksātnespējīgs. Tādēļ jāizveido kontroles un uzraudzības struktūras gan dalībvalstīs, gan ES līmenī;

| 41. | attiecībā uz Komisijas nodomu sadarboties ar starpniekiem un tirdzniecības speciālistiem, lai uzlabotu tirdzniecības nolīgumu regulējumu, ierosina pieņemt sasitošus noteikumus par komerciālajām garantijām, lai likvidētu būtisku plaisu patērētāju aizsardzībā; |
| --- | --- |

41.

attiecībā uz Komisijas nodomu sadarboties ar starpniekiem un tirdzniecības speciālistiem, lai uzlabotu tirdzniecības nolīgumu regulējumu, ierosina pieņemt sasitošus noteikumus par komerciālajām garantijām, lai likvidētu būtisku plaisu patērētāju aizsardzībā;

| 42. | aicina Komisiju raudzīties, lai dalībvalstis laikus piemērotu tiesību aktus par vienotā tirgus pastiprināšanu, un īpaši jāraugās, lai tos piemērotu pilnībā; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju raudzīties, lai dalībvalstis laikus piemērotu tiesību aktus par vienotā tirgus pastiprināšanu, un īpaši jāraugās, lai tos piemērotu pilnībā;

| 43. | pauž nožēlu par to, ka patērētāju programmas pasākumiem paredzētais budžets ir ierobežots — tie ir apmēram 0,05 EUR uz vienu Eiropas iedzīvotāju gadā. Komiteja arī vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka tai šie pasākumi jāplāno un jāīsteno ļoti pārdomāti, lai sasniegtu pēc iespējas labākus rezultātus; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu par to, ka patērētāju programmas pasākumiem paredzētais budžets ir ierobežots — tie ir apmēram 0,05 EUR uz vienu Eiropas iedzīvotāju gadā. Komiteja arī vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka tai šie pasākumi jāplāno un jāīsteno ļoti pārdomāti, lai sasniegtu pēc iespējas labākus rezultātus;

| 44. | rūpīgi uzraudzīs, vai Eiropas patērētāju programma tiek ātri un efektīvi īstenota, lai sekmētu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanos. |
| --- | --- |

44.

rūpīgi uzraudzīs, vai Eiropas patērētāju programma tiek ātri un efektīvi īstenota, lai sekmētu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanos.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/13

---

Reģionu komitejas atzinums “Rīcības kodekss par partnerību”

2013/C 17/04

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlikt dalībvalstīm pienākumu veidot tādu sadarbību, kuras pamatā ir valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskā sektora iestāžu, kā arī ekonomikas un sociālo partneru un nevalstiskā sektora partnerība; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlikt dalībvalstīm pienākumu veidot tādu sadarbību, kuras pamatā ir valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskā sektora iestāžu, kā arī ekonomikas un sociālo partneru un nevalstiskā sektora partnerība;

| — | atbalsta Komisijas iniciatīvu papildināt Kopīgo noteikumu regulu ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” (ECCP) un pauž dziļu nožēlu par Padomes lēmumu izslēgt rīcības kodeksu no sarunām par dokumentu kopumu; |
| --- | --- |

—

atbalsta Komisijas iniciatīvu papildināt Kopīgo noteikumu regulu ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” (ECCP) un pauž dziļu nožēlu par Padomes lēmumu izslēgt rīcības kodeksu no sarunām par dokumentu kopumu;

| — | aicina Komisiju rūpēties par to, lai ECCP nodrošinātu faktisku līdzsvaru starp tajā iekļauto prasību dalībvalstīm īstenot partnerību un dalībvalstu tiesībām saglabāt īpašās iespējas un līdzšinējo praksi, it īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju rūpēties par to, lai ECCP nodrošinātu faktisku līdzsvaru starp tajā iekļauto prasību dalībvalstīm īstenot partnerību un dalībvalstu tiesībām saglabāt īpašās iespējas un līdzšinējo praksi, it īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu;

| — | uzsver, ka tādēļ partnerība ir būtisks nosacījums, bez kura nav iespējams palielināt kohēzijas politikas efektivitāti, un ka vienīgi ar daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu iespējams Eiropas Savienības stratēģiskās pamatnostādnes sekmīgi sasaistīt ar reģionu un vietējā līmeņa problēmjautājumiem; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka tādēļ partnerība ir būtisks nosacījums, bez kura nav iespējams palielināt kohēzijas politikas efektivitāti, un ka vienīgi ar daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu iespējams Eiropas Savienības stratēģiskās pamatnostādnes sekmīgi sasaistīt ar reģionu un vietējā līmeņa problēmjautājumiem;

| — | prasa reģionālās un vietējās pašvaldības pilnībā iesaistīt gan partnerības līgumu sagatavošanā, gan reģionālās politikas ieguldījumu prioritāšu izvirzīšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

—

prasa reģionālās un vietējās pašvaldības pilnībā iesaistīt gan partnerības līgumu sagatavošanā, gan reģionālās politikas ieguldījumu prioritāšu izvirzīšanā un īstenošanā;

| — | uzskata, ka vajadzētu noteikt partneru atbilstīgu hierarhiju, galveno vietu ierādot vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās pauž vispārējos uzskatus, vērtības un intereses; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka vajadzētu noteikt partneru atbilstīgu hierarhiju, galveno vietu ierādot vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās pauž vispārējos uzskatus, vērtības un intereses;

| — | uzskata, ka partneri jāizvēlas atbilstīgi programmai, bet pauž šaubas, vai programmas vajag grupēt atkarībā no fonda. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka partneri jāizvēlas atbilstīgi programmai, bet pauž šaubas, vai programmas vajag grupēt atkarībā no fonda.

| Ziņotājs | Stanisław SZWABSKI kgs (PL/EA), Gdiņas pilsētas domes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas dienestu darba dokuments “Partnerības princips vienotā stratēģiskā satvara fondu īstenošanā — elementi Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību”
  SWD(2012) 106 final |

Ziņotājs

Stanisław SZWABSKI kgs (PL/EA), Gdiņas pilsētas domes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

Komisijas dienestu darba dokuments “Partnerības princips vienotā stratēģiskā satvara fondu īstenošanā — elementi Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību”

SWD(2012) 106 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Ievads

| 1. | atbalsta Komisijas nostāju, ka partnerība ir galvenais faktors stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgai īstenošanai un Eiropas Savienības vienotā stratēģiskā satvara (VSS) fondu efektīvai izmantošanai; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas nostāju, ka partnerība ir galvenais faktors stratēģijas “Eiropa 2020” veiksmīgai īstenošanai un Eiropas Savienības vienotā stratēģiskā satvara (VSS) fondu efektīvai izmantošanai;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlikt dalībvalstīm pienākumu veidot tādu sadarbību, kuras pamatā ir valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskā sektora iestāžu, kā arī ekonomikas un sociālo partneru un nevalstiskā sektora partnerība visos Eiropas Savienības politikas īstenošanas procesos; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlikt dalībvalstīm pienākumu veidot tādu sadarbību, kuras pamatā ir valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskā sektora iestāžu, kā arī ekonomikas un sociālo partneru un nevalstiskā sektora partnerība visos Eiropas Savienības politikas īstenošanas procesos;

| 3. | atbalsta Komisijas iniciatīvu papildināt Kopīgo noteikumu regulu ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” (ECCP) — dokumentu, kas konkretizē un precizē partnerību VSS fondu programmu sagatavošanas, īstenošanas un novērtēšanas procesā; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Komisijas iniciatīvu papildināt Kopīgo noteikumu regulu ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” (ECCP) — dokumentu, kas konkretizē un precizē partnerību VSS fondu programmu sagatavošanas, īstenošanas un novērtēšanas procesā;

| 4. | pauž dziļu nožēlu par Padomes lēmumu izslēgt rīcības kodeksu no sarunām par dokumentu kopumu, tādējādi ignorējot Eiropas Parlamenta un RK nostāju; abas minētās iestādes turpinās aizstāvēt šāda instrumenta nepieciešamību 2014.–2020. gada plānošanas periodā; |
| --- | --- |

4.

pauž dziļu nožēlu par Padomes lēmumu izslēgt rīcības kodeksu no sarunām par dokumentu kopumu, tādējādi ignorējot Eiropas Parlamenta un RK nostāju; abas minētās iestādes turpinās aizstāvēt šāda instrumenta nepieciešamību 2014.–2020. gada plānošanas periodā;

| 5. | ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju rūpēties par to, lai ECCP nodrošinātu faktisku līdzsvaru starp tajā iekļauto prasību dalībvalstīm īstenot partnerību un dalībvalstu tiesībām saglabāt īpašās iespējas un līdzšinējo praksi; |
| --- | --- |

5.

ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju rūpēties par to, lai ECCP nodrošinātu faktisku līdzsvaru starp tajā iekļauto prasību dalībvalstīm īstenot partnerību un dalībvalstu tiesībām saglabāt īpašās iespējas un līdzšinējo praksi;

| 6. | šajā saistībā iesaka izvērtēt, vai ECCP projektā nevajadzētu iekļaut procedūras, kas ļautu iepriekš vienoties, kā katra dalībvalsts atbilstoši tās specifiskajiem apstākļiem pildīs partnerības sadarbības pienākumu. Šādas vienošanās Komisija varētu izmantot par pamatu, lai pārbaudītu partnerības līgumu un programmu atbilstību partnerības kodeksa prasībām; |
| --- | --- |

6.

šajā saistībā iesaka izvērtēt, vai ECCP projektā nevajadzētu iekļaut procedūras, kas ļautu iepriekš vienoties, kā katra dalībvalsts atbilstoši tās specifiskajiem apstākļiem pildīs partnerības sadarbības pienākumu. Šādas vienošanās Komisija varētu izmantot par pamatu, lai pārbaudītu partnerības līgumu un programmu atbilstību partnerības kodeksa prasībām;

| 7. | atgādina un uzsver, ka kohēzijas politika pēc savas būtības apvieno sevī stratēģisko dimensiju ar reģionālajām un vietējām iestādēm uzticētās atbildības decentralizāciju; šīm iestādēm ir gan pieredze, gan speciālās zināšanas, lai nodrošinātu kohēzijas politikas sekmīgu īstenošanu dalībvalstīs. Pēc tam, kad ir panākta vienošanās ar Komisiju par vispārējo stratēģiju, reģionu uzdevums bieži vien ir pieņemt svarīgus lēmumus tādās jomās kā projektu atlase un pārraudzība; |
| --- | --- |

7.

atgādina un uzsver, ka kohēzijas politika pēc savas būtības apvieno sevī stratēģisko dimensiju ar reģionālajām un vietējām iestādēm uzticētās atbildības decentralizāciju; šīm iestādēm ir gan pieredze, gan speciālās zināšanas, lai nodrošinātu kohēzijas politikas sekmīgu īstenošanu dalībvalstīs. Pēc tam, kad ir panākta vienošanās ar Komisiju par vispārējo stratēģiju, reģionu uzdevums bieži vien ir pieņemt svarīgus lēmumus tādās jomās kā projektu atlase un pārraudzība;

| 8. | uzsver, ka tādēļ partnerība ir būtisks nosacījums, bez kura nav iespējams palielināt efektivitāti kohēzijas politikai, kuras ietvaros Eiropas Savienības stratēģiskās pamatnostādnes jāpielāgo reģionu un vietējā līmeņa problēmjautājumiem. Praksē vienīgi ar daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu, kas aptver visus līmeņus, iespējams sekmīgi apvienot šos divus aspektus. Reģionālās un vietējās pašvaldības ir daudzlīmeņu pārvaldības būtisks elements, un tās nevar pielīdzināt nevalstiskā sektora partneriem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka tādēļ partnerība ir būtisks nosacījums, bez kura nav iespējams palielināt efektivitāti kohēzijas politikai, kuras ietvaros Eiropas Savienības stratēģiskās pamatnostādnes jāpielāgo reģionu un vietējā līmeņa problēmjautājumiem. Praksē vienīgi ar daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu, kas aptver visus līmeņus, iespējams sekmīgi apvienot šos divus aspektus. Reģionālās un vietējās pašvaldības ir daudzlīmeņu pārvaldības būtisks elements, un tās nevar pielīdzināt nevalstiskā sektora partneriem;

| 9. | vienlaikus neatbalsta daudzlīmeņu pārvaldības principa izmantošanu tādā veidā, kas partnerības procedūrās augstākajiem līmeņiem faktiski piešķir lielāku nozīmi nekā zemākajiem līmeņiem. “Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” būtu nepārprotami jārosina dalībvalstis efektīvi novērst šādas situācijas; |
| --- | --- |

9.

vienlaikus neatbalsta daudzlīmeņu pārvaldības principa izmantošanu tādā veidā, kas partnerības procedūrās augstākajiem līmeņiem faktiski piešķir lielāku nozīmi nekā zemākajiem līmeņiem. “Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” būtu nepārprotami jārosina dalībvalstis efektīvi novērst šādas situācijas;

| 10. | prasa Komisijas un dalībvalstu parakstīto partnerības līgumu sagatavošanā pilnībā iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības un minētajos līgumos iekļaut noteikumu par saskaņotiem valsts un vietējo vai reģionālo iestāžu sadarbības principiem, kas varētu būt viens no pamatregulā noteiktajiem ex ante nosacījumiem; |
| --- | --- |

10.

prasa Komisijas un dalībvalstu parakstīto partnerības līgumu sagatavošanā pilnībā iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības un minētajos līgumos iekļaut noteikumu par saskaņotiem valsts un vietējo vai reģionālo iestāžu sadarbības principiem, kas varētu būt viens no pamatregulā noteiktajiem ex ante nosacījumiem;

| 11. | lūdz piešķirt reģionālajām un vietējām pašvaldībām ļoti svarīgu lomu reģionālās politikas ieguldījumu prioritāšu izvirzīšanā un īstenošanā. Tāpēc Komiteja mudina Komisiju apstiprināt, ka salīdzinājumā ar citiem partneriem, kas minēti “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”, vadošā loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

11.

lūdz piešķirt reģionālajām un vietējām pašvaldībām ļoti svarīgu lomu reģionālās politikas ieguldījumu prioritāšu izvirzīšanā un īstenošanā. Tāpēc Komiteja mudina Komisiju apstiprināt, ka salīdzinājumā ar citiem partneriem, kas minēti “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”, vadošā loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 12. | pauž sapratni par Komisijas vēlmi “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” paredzēt vienīgi minimālās prasības saistībā ar dalībvalstu pienākumu dažādos plānošanas posmos iesaistīt partnerus. Vienlaikus Komiteja pauž cerību, ka šīs prasības būs pietiekami augstas un skaidras, lai vissvarīgākajos jautājumos nodrošinātu funkcionējošu partnerību; |
| --- | --- |

12.

pauž sapratni par Komisijas vēlmi “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” paredzēt vienīgi minimālās prasības saistībā ar dalībvalstu pienākumu dažādos plānošanas posmos iesaistīt partnerus. Vienlaikus Komiteja pauž cerību, ka šīs prasības būs pietiekami augstas un skaidras, lai vissvarīgākajos jautājumos nodrošinātu funkcionējošu partnerību;

| 13. | jo sevišķi uzsver subsidiaritātes un proporcionalitātes principa nozīmi, jo to uzdevums ir, pirmkārt, nodrošināt iespēju iesaistīties un pastiprināt līdzdalību partnerībā tā teritoriālā līmeņa dalībniekiem, kurā attiecīgā programma tiek īstenota, un, otrkārt, nodrošināt, ka partneru iesaistīšana notiek atbilstīgi viņu iespējām un nozīmei programmas īstenošanā; |
| --- | --- |

13.

jo sevišķi uzsver subsidiaritātes un proporcionalitātes principa nozīmi, jo to uzdevums ir, pirmkārt, nodrošināt iespēju iesaistīties un pastiprināt līdzdalību partnerībā tā teritoriālā līmeņa dalībniekiem, kurā attiecīgā programma tiek īstenota, un, otrkārt, nodrošināt, ka partneru iesaistīšana notiek atbilstīgi viņu iespējām un nozīmei programmas īstenošanā;

| 14. | vērš uzmanību uz to, ka, pat nevērtējot institucionālās un politiskās kultūras daudzveidību, dalībvalstis ievērojami atšķiras gan pēc teritorijas lieluma, gan pēc iedzīvotāju skaita un apdzīvotības blīvuma. Tāpēc praksē iedalījums valsts, reģionālajā un vietējā līmenī dalībvalstīs rada ļoti dažādas situācijas, kas ietekmē partnerības īstenošanas veidu; |
| --- | --- |

14.

vērš uzmanību uz to, ka, pat nevērtējot institucionālās un politiskās kultūras daudzveidību, dalībvalstis ievērojami atšķiras gan pēc teritorijas lieluma, gan pēc iedzīvotāju skaita un apdzīvotības blīvuma. Tāpēc praksē iedalījums valsts, reģionālajā un vietējā līmenī dalībvalstīs rada ļoti dažādas situācijas, kas ietekmē partnerības īstenošanas veidu;

| 15. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” paredz pieņemt kā deleģētu aktu uzreiz pēc Kopīgo noteikumu regulas stāšanas spēkā. Ja tiktu pieņemts lēmums minētajam dokumentam noteikt citu juridisko statusu, Komiteja aicina paredzēt risinājumus, kas nodrošina faktisku un kvalitatīvu uzlabojumu jautājumā par partnerības principu ievērošanu 2014.–2020. gada budžeta periodā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” paredz pieņemt kā deleģētu aktu uzreiz pēc Kopīgo noteikumu regulas stāšanas spēkā. Ja tiktu pieņemts lēmums minētajam dokumentam noteikt citu juridisko statusu, Komiteja aicina paredzēt risinājumus, kas nodrošina faktisku un kvalitatīvu uzlabojumu jautājumā par partnerības principu ievērošanu 2014.–2020. gada budžeta periodā;

Partneri

| 16. | vērš uzmanību uz to, ka potenciālo partneru iedalījums trijās grupās, kā tas paredzēts ECCP projektā, — (a) publiskā sektora iestādes reģionālajā un vietējā līmenī, (b) ekonomikas un sociālie partneri un (c) dalībnieki, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp vides aizsardzības organizācijas, nevalstiskas organizācijas (NVO) un struktūras, kas darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā, — noliek vienā līmenī ļoti dažādus dalībniekus, kas atšķirīgā apmērā spēj reāli ietekmēt programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, ka potenciālo partneru iedalījums trijās grupās, kā tas paredzēts ECCP projektā, — (a) publiskā sektora iestādes reģionālajā un vietējā līmenī, (b) ekonomikas un sociālie partneri un (c) dalībnieki, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp vides aizsardzības organizācijas, nevalstiskas organizācijas (NVO) un struktūras, kas darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā, — noliek vienā līmenī ļoti dažādus dalībniekus, kas atšķirīgā apmērā spēj reāli ietekmēt programmu īstenošanu;

| 17. | šajā saistībā uzskata, ka vajadzētu noteikt partneru atbilstīgu hierarhiju. Partnerības procesā galvenā vieta būtu jāierāda reģionālajām un vietējām pašvaldībām, jo tām ir politiskās pilnvaras un tātad arī politiska un finansiāla atbildība. Tāpēc to pienākums ir pārstāvēt vispārējās intereses. Uz pašvaldībām arī gulstas atbildība par daudzu programmu un projektu īstenošanu; turklāt dažās decentralizētās valstīs reģionālajām pašvaldībām ir likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

17.

šajā saistībā uzskata, ka vajadzētu noteikt partneru atbilstīgu hierarhiju. Partnerības procesā galvenā vieta būtu jāierāda reģionālajām un vietējām pašvaldībām, jo tām ir politiskās pilnvaras un tātad arī politiska un finansiāla atbildība. Tāpēc to pienākums ir pārstāvēt vispārējās intereses. Uz pašvaldībām arī gulstas atbildība par daudzu programmu un projektu īstenošanu; turklāt dažās decentralizētās valstīs reģionālajām pašvaldībām ir likumdošanas pilnvaras;

| 18. | norāda, ka formulējums par reģionu svarīgo lomu partnerības procesa organizēšanā decentralizētās valstīs nebūtu jāsaprot tā, ka pārējās dalībvalstīs šī svarīgā loma jāuzņemas valsts iestādēm; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka formulējums par reģionu svarīgo lomu partnerības procesa organizēšanā decentralizētās valstīs nebūtu jāsaprot tā, ka pārējās dalībvalstīs šī svarīgā loma jāuzņemas valsts iestādēm;

| 19. | piekrīt Komisijas uzskatam, ka vispirmām kārtām jāizvēlas tādas iestādes, organizācijas un grupas, kas var reāli ietekmēt attiecīgās programmas īstenošanu vai ko var būtiski skart programmas īstenošana; |
| --- | --- |

19.

piekrīt Komisijas uzskatam, ka vispirmām kārtām jāizvēlas tādas iestādes, organizācijas un grupas, kas var reāli ietekmēt attiecīgās programmas īstenošanu vai ko var būtiski skart programmas īstenošana;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ņem vērā līdz šim dalībvalstīs izstrādātās procedūras un paņēmienus partnerību īstenošanai (semināri, aptaujas, forumi, padomes un tikšanās), bet vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka līdz ar jauno telekomunikācijas tehnoloģiju plašo pielietojumu jārēķinās ar revolucionārām pārmaiņām sociālajā saziņā. “Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” jāmudina dalībvalstis būt drosmīgākām un inovatīvākām minētajā jomā. Tas ir arī būtisks nosacījums, lai partnerības procesos iesaistītu jaunāko iedzīvotāju paaudzi; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ņem vērā līdz šim dalībvalstīs izstrādātās procedūras un paņēmienus partnerību īstenošanai (semināri, aptaujas, forumi, padomes un tikšanās), bet vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka līdz ar jauno telekomunikācijas tehnoloģiju plašo pielietojumu jārēķinās ar revolucionārām pārmaiņām sociālajā saziņā. “Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību” jāmudina dalībvalstis būt drosmīgākām un inovatīvākām minētajā jomā. Tas ir arī būtisks nosacījums, lai partnerības procesos iesaistītu jaunāko iedzīvotāju paaudzi;

| 21. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka būtu jārūpējas, lai tiktu iesaistīti neaizsargātāko un atstumto grupu pārstāvji. Tomēr uzskata, ka nav vajadzīgs vispārējā dokumentā uzskaitīt grupas, jo atkarībā no vietējiem apstākļiem un konkrētās programmas tās var mainīties; |
| --- | --- |

21.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka būtu jārūpējas, lai tiktu iesaistīti neaizsargātāko un atstumto grupu pārstāvji. Tomēr uzskata, ka nav vajadzīgs vispārējā dokumentā uzskaitīt grupas, jo atkarībā no vietējiem apstākļiem un konkrētās programmas tās var mainīties;

| 22. | norāda, ka, ņemot vērā jau agrāk saistībā ar dažu pasākumu īstenošanu novēroto sociālā konflikta rašanās risku, ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” jārosina dalībvalstis partnerības procesa agrīnā posmā iesaistīt to grupu un struktūru pārstāvjus, kuriem var būt kritiskas piezīmes par attiecīgās programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka, ņemot vērā jau agrāk saistībā ar dažu pasākumu īstenošanu novēroto sociālā konflikta rašanās risku, ar “Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību” jārosina dalībvalstis partnerības procesa agrīnā posmā iesaistīt to grupu un struktūru pārstāvjus, kuriem var būt kritiskas piezīmes par attiecīgās programmas īstenošanu;

Reģionālās, vietējās, pilsētas un citas publiskā sektora iestādes

| 23. | atgādina, ka partneri, kas pārstāv reģionālās un vietējās kopienas, neatkarīgi no tā, kādas ir to oficiālās pilnvaras katrā dalībvalstī, pauž vispārējos uzskatus, vērtības un intereses. Tāpēc viņu kā partneru pozīcija objektīvi atšķiras no pozīcijas, kāda ir nozari pārstāvošajiem un sociālajiem partneriem, kas pārstāv kādas interešu grupas uzskatus, vērtības un intereses. Šis fakts ir nepārprotami jāatspoguļo“Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka partneri, kas pārstāv reģionālās un vietējās kopienas, neatkarīgi no tā, kādas ir to oficiālās pilnvaras katrā dalībvalstī, pauž vispārējos uzskatus, vērtības un intereses. Tāpēc viņu kā partneru pozīcija objektīvi atšķiras no pozīcijas, kāda ir nozari pārstāvošajiem un sociālajiem partneriem, kas pārstāv kādas interešu grupas uzskatus, vērtības un intereses. Šis fakts ir nepārprotami jāatspoguļo“Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”;

| 24. | iesaka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” skaidri noteikt, kuriem teritoriālajiem dalībniekiem jābūt iesaistītiem partnerības procesā. Konkrēti, runa ir par struktūrām, kas nav attiecīgās dalībvalsts teritoriālās vienības: funkcionālās teritorijas (pilsētu, infrastruktūru, dabas, pārrobežu, piejūras u. c. teritorijas), pašvaldību savstarpējās sadarbības teritoriālie grupējumi, kā arī pilsētu un mazpilsētu sadarbības tīkli; |
| --- | --- |

24.

iesaka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” skaidri noteikt, kuriem teritoriālajiem dalībniekiem jābūt iesaistītiem partnerības procesā. Konkrēti, runa ir par struktūrām, kas nav attiecīgās dalībvalsts teritoriālās vienības: funkcionālās teritorijas (pilsētu, infrastruktūru, dabas, pārrobežu, piejūras u. c. teritorijas), pašvaldību savstarpējās sadarbības teritoriālie grupējumi, kā arī pilsētu un mazpilsētu sadarbības tīkli;

| 25. | atbalsta Komisijas nodomu “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”paredzēt pienākumu reģionālajām pašvaldībām, kas pārvalda programmas, visos programmu īstenošanas posmos veidot partnerības ar vietējo pašvaldību, pilsētu pašvaldību, ekonomikas un sociālās jomas pārstāvjiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, tostarp vides aizsardzības organizācijām, nevalstiskām organizācijām un struktūrām, kuras darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

25.

atbalsta Komisijas nodomu “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību”paredzēt pienākumu reģionālajām pašvaldībām, kas pārvalda programmas, visos programmu īstenošanas posmos veidot partnerības ar vietējo pašvaldību, pilsētu pašvaldību, ekonomikas un sociālās jomas pārstāvjiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, tostarp vides aizsardzības organizācijām, nevalstiskām organizācijām un struktūrām, kuras darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā;

| 26. | ierosina partnerības procesos iesaistīt pilsētu funkcionālo teritoriju pārstāvjus un pilsētu pašvaldības ne vien tad, kad tie īsteno integrētus teritoriālus ieguldījumus (ITI), bet gan vienmēr, kad tas ir lietderīgi attiecīgajai programmai; |
| --- | --- |

26.

ierosina partnerības procesos iesaistīt pilsētu funkcionālo teritoriju pārstāvjus un pilsētu pašvaldības ne vien tad, kad tie īsteno integrētus teritoriālus ieguldījumus (ITI), bet gan vienmēr, kad tas ir lietderīgi attiecīgajai programmai;

Ekonomikas un sociālie partneri

| 27. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka partnerības procesā jānodrošina darba devēju un darba ņēmēju organizāciju vienlīdzīga līdzdalība. Tomēr jāņem vērā šo struktūrvienību ļoti atšķirīgā organizācijas pakāpe un veids dažādās dalībvalstīs. Daudzās nozarēs darba īpatnības praktiski nedod iespēju veidot darba ņēmēju organizācijas. “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” būtu jāiekļauj ieteikumi, kas, neuzspiežot konkrētus risinājumus, uzliktu dalībvalstīm pienākumu izstrādāt procedūras sadarbībai ar ekonomikas un sociālajiem partneriem, ņemot vērā valsts, reģionālās un pat vietējās īpatnības; |
| --- | --- |

27.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka partnerības procesā jānodrošina darba devēju un darba ņēmēju organizāciju vienlīdzīga līdzdalība. Tomēr jāņem vērā šo struktūrvienību ļoti atšķirīgā organizācijas pakāpe un veids dažādās dalībvalstīs. Daudzās nozarēs darba īpatnības praktiski nedod iespēju veidot darba ņēmēju organizācijas. “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” būtu jāiekļauj ieteikumi, kas, neuzspiežot konkrētus risinājumus, uzliktu dalībvalstīm pienākumu izstrādāt procedūras sadarbībai ar ekonomikas un sociālajiem partneriem, ņemot vērā valsts, reģionālās un pat vietējās īpatnības;

| 28. | norāda, ka daudzos ES darba tirgos izveidojušās situācijas dēļ, sociālo partneru vidū jāiekļauj organizācijas vai iestādes, kas pārstāv darba meklētājus, pirmām kārtām jaunus un kvalificētus darba meklētājus; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka daudzos ES darba tirgos izveidojušās situācijas dēļ, sociālo partneru vidū jāiekļauj organizācijas vai iestādes, kas pārstāv darba meklētājus, pirmām kārtām jaunus un kvalificētus darba meklētājus;

Partneri, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp vides aizsardzības organizācijas, nevalstiskas organizācijas un struktūras, kas darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā

| 29. | pilnībā atbalsta Komisijas ieteikumu, ka partnerība ar daudzām un uz dažādām darbībām orientētām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāveido, balstoties uz sadarbību ar jumta organizācijām, un ka jāveicina dažāda veida tīklu un sadarbības veidošana starp partnerībā iesaistītām organizācijām; |
| --- | --- |

29.

pilnībā atbalsta Komisijas ieteikumu, ka partnerība ar daudzām un uz dažādām darbībām orientētām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jāveido, balstoties uz sadarbību ar jumta organizācijām, un ka jāveicina dažāda veida tīklu un sadarbības veidošana starp partnerībā iesaistītām organizācijām;

| 30. | uzsver, ka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” jāparedz skaidri un pārredzami nevalstisko organizāciju pārstāvju atlases principi, galvenokārt ņemot vērā to kompetenci un līdzšinējo darbību tajās jomās, uz kurām attiecas programmas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” jāparedz skaidri un pārredzami nevalstisko organizāciju pārstāvju atlases principi, galvenokārt ņemot vērā to kompetenci un līdzšinējo darbību tajās jomās, uz kurām attiecas programmas;

Partnerības process

Partnerības pielāgošana programmai

| 31. | uzskata, ka partneri jāizvēlas atbilstīgi programmai, bet pauž šaubas, vai programmas vajag grupēt atkarībā no fonda (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), Kohēzijas fonds (KF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF)), jo sevišķi tāpēc, ka tiek paredzētas programmas, kuras līdzfinansē no vairākiem fondiem. Partneri būtu jāizvēlas atkarībā no programmas un tās darbības jomas; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka partneri jāizvēlas atbilstīgi programmai, bet pauž šaubas, vai programmas vajag grupēt atkarībā no fonda (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), Kohēzijas fonds (KF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF)), jo sevišķi tāpēc, ka tiek paredzētas programmas, kuras līdzfinansē no vairākiem fondiem. Partneri būtu jāizvēlas atkarībā no programmas un tās darbības jomas;

| 32. | iesaka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” iekļaut vispārēju principu: dažu partneru atzīšana par galvenajiem nenozīmē, ka no dalības partnerībā automātiski ir izslēgti citi dalībnieki, taču to dalībai jābūt objektīvi pamatotai; |
| --- | --- |

32.

iesaka “Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību” iekļaut vispārēju principu: dažu partneru atzīšana par galvenajiem nenozīmē, ka no dalības partnerībā automātiski ir izslēgti citi dalībnieki, taču to dalībai jābūt objektīvi pamatotai;

| 33. | vērš uzmanību uz to, ka programmās, ko finansē no ERAF un KF, ir jāparedz kā partnerus iesaistīt organizācijas, kuras pārstāv reģionālo un vietējo publisko iestāžu apvienības, tostarp pārrobežu apvienības; |
| --- | --- |

33.

vērš uzmanību uz to, ka programmās, ko finansē no ERAF un KF, ir jāparedz kā partnerus iesaistīt organizācijas, kuras pārstāv reģionālo un vietējo publisko iestāžu apvienības, tostarp pārrobežu apvienības;

| 34. | uzskata, ka zinātniskās pētniecības un izstrādes jomas dalībnieki kā partneri jāiesaista atbilstīgās programmās un šādas partnerības vēriens un veids jāpieskaņo programmu specifikai. Tas saistīts ar to, ka mūsdienu attīstības procesi ir kļuvuši sarežģīti un vajadzīga piekļuve īpašām ekspertu zināšanām, lai efektīvi ietekmētu minēto procesu norisi; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka zinātniskās pētniecības un izstrādes jomas dalībnieki kā partneri jāiesaista atbilstīgās programmās un šādas partnerības vēriens un veids jāpieskaņo programmu specifikai. Tas saistīts ar to, ka mūsdienu attīstības procesi ir kļuvuši sarežģīti un vajadzīga piekļuve īpašām ekspertu zināšanām, lai efektīvi ietekmētu minēto procesu norisi;

Partneru iesaistīšana plānošanas dokumentu izstrādē

| 35. | atbalsta Komisijas ierosināto principu par partneru iesaistīšanu pēc iespējas agrākā plānošanas posmā, kā arī principu par partnerības nodalīšanu no stratēģiskā vides novērtējuma (SVN) procedūrām; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Komisijas ierosināto principu par partneru iesaistīšanu pēc iespējas agrākā plānošanas posmā, kā arī principu par partnerības nodalīšanu no stratēģiskā vides novērtējuma (SVN) procedūrām;

| 36. | uzsver, ka īpaši svarīgi ir reģionālās un vietējās pašvaldības iesaistīt šādos plānošanas posmos: (1) vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS) iekļauto problēmjautājumu un vajadzību analīze, (2) mērķu un prioritāšu izvēle, (3) paņēmienu koordinēšana attīstību veicinošu sinerģiju radīšanai. Komiteja vienlaikus mudina dalībvalstis precīzāk noteikt, kā tās paredz nodrošināt šādu partnerību; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka īpaši svarīgi ir reģionālās un vietējās pašvaldības iesaistīt šādos plānošanas posmos: (1) vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS) iekļauto problēmjautājumu un vajadzību analīze, (2) mērķu un prioritāšu izvēle, (3) paņēmienu koordinēšana attīstību veicinošu sinerģiju radīšanai. Komiteja vienlaikus mudina dalībvalstis precīzāk noteikt, kā tās paredz nodrošināt šādu partnerību;

Partnerības līguma sagatavošana

| 37. | aicina izvirzīt dalībvalstīm dažas vispārīgas prasības, ka partnerības līgumu izstrādes gaitā ir jāiekļauj tādas procedūras, kas nodrošinātu reālu partnerību; |
| --- | --- |

37.

aicina izvirzīt dalībvalstīm dažas vispārīgas prasības, ka partnerības līgumu izstrādes gaitā ir jāiekļauj tādas procedūras, kas nodrošinātu reālu partnerību;

| 38. | uzskata, ka attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu pastāvīgi jāpiedalās sarunās par partnerības līgumu izstrādi gan valsts, gan reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu pastāvīgi jāpiedalās sarunās par partnerības līgumu izstrādi gan valsts, gan reģionālajā līmenī;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka ECCP projektā ir ņemta vērā Reģionu komitejas iniciatīva par teritoriālajiem līgumiem stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un ir uzskatīta par svarīgu elementu daudzlīmeņu pārvaldībā. Vienlaikus uzskata, ka minētais instruments netiek pielietots pietiekami plaši; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka ECCP projektā ir ņemta vērā Reģionu komitejas iniciatīva par teritoriālajiem līgumiem stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai un ir uzskatīta par svarīgu elementu daudzlīmeņu pārvaldībā. Vienlaikus uzskata, ka minētais instruments netiek pielietots pietiekami plaši;

Līdzdalības partnerībā principi

| 40. | pieņem un atbalsta
  ECCP projektā iekļauto prasību, ka dalībvalstīm šādos jautājumos jānosaka skaidri partnerības procedūras principi: (1) dokumentu pieejamība agrīnā posmā, (2) pietiekams laiks iepazīties ar dokumentiem, apspriesties un paust viedokli, (3) informācijas apmaiņas kanālu nodrošināšana, (4) pārredzama kārtība, kā tiek pausti viedokļi par priekšlikumiem un komentāriem, (5) rezultātu izplatīšana; |
| --- | --- |

40.

pieņem un atbalsta
  ECCP projektā iekļauto prasību, ka dalībvalstīm šādos jautājumos jānosaka skaidri partnerības procedūras principi: (1) dokumentu pieejamība agrīnā posmā, (2) pietiekams laiks iepazīties ar dokumentiem, apspriesties un paust viedokli, (3) informācijas apmaiņas kanālu nodrošināšana, (4) pārredzama kārtība, kā tiek pausti viedokļi par priekšlikumiem un komentāriem, (5) rezultātu izplatīšana;

Plānošanas dokumentos ietvertā informācija par partnerības īstenošanas veidu

| 41. | pieņem un atbalsta
  ECCP projektā iekļautās prasības dalībvalstīm partnerību līgumos ietvert sīki izstrādātus partnerības principus. Tomēr, nosakot tādas prasības, jāņem vērā katras dalībvalsts specifika, konkrēti, attiecībā uz publiskā sektora iestādēm reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

41.

pieņem un atbalsta
  ECCP projektā iekļautās prasības dalībvalstīm partnerību līgumos ietvert sīki izstrādātus partnerības principus. Tomēr, nosakot tādas prasības, jāņem vērā katras dalībvalsts specifika, konkrēti, attiecībā uz publiskā sektora iestādēm reģionālajā un vietējā līmenī;

Uzraudzības komiteju sastāvs, loma un darbības principi

| 42. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka uzraudzības komitejām ir būtiska nozīme Eiropas Savienības visu vienota stratēģiskā satvara programmu īstenošanā. Komiteja pieņem un atbalsta ECCP projektā iekļautās sīki izstrādātās prasības dalībvalstīm uzraudzības komiteju izveidē iesaistīt partnerus, konkrēti, publiskā sektora iestādes reģionālajā un vietējā līmenī. Tās jāiesaista oficiālo lēmumu pieņemšanā par uzraudzības komiteju darbības principiem un ikdienas darbu; |
| --- | --- |

42.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka uzraudzības komitejām ir būtiska nozīme Eiropas Savienības visu vienota stratēģiskā satvara programmu īstenošanā. Komiteja pieņem un atbalsta ECCP projektā iekļautās sīki izstrādātās prasības dalībvalstīm uzraudzības komiteju izveidē iesaistīt partnerus, konkrēti, publiskā sektora iestādes reģionālajā un vietējā līmenī. Tās jāiesaista oficiālo lēmumu pieņemšanā par uzraudzības komiteju darbības principiem un ikdienas darbu;

Partneru iesaiste projektu atlasē

| 43. | atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka ECCP projektā ir jāiekļauj pārvaldes iestādēm adresēts ierosinājums izstrādāt detalizētas prasības, lai: (1) piemērotus partnerus iesaistītu projektu konkursu noteikumu izstrādē un projektu izvērtēšanā, (2) efektīvi izvairītos no partneru interešu konflikta, (3) nodrošinātu projektu konkursos iesaistīto pārstāvju nomaiņu, (4) nodrošinātu, ka partneri ir pilnībā informēti par pienākumiem, kas izriet no līdzdalības projektu atlases procedūrās. Vietējam līmenim nozīmīgu projektu atlasē un novērtēšanā svarīga loma būtu jāierāda reģionālajām un vietējām varas iestādēm; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka ECCP projektā ir jāiekļauj pārvaldes iestādēm adresēts ierosinājums izstrādāt detalizētas prasības, lai: (1) piemērotus partnerus iesaistītu projektu konkursu noteikumu izstrādē un projektu izvērtēšanā, (2) efektīvi izvairītos no partneru interešu konflikta, (3) nodrošinātu projektu konkursos iesaistīto pārstāvju nomaiņu, (4) nodrošinātu, ka partneri ir pilnībā informēti par pienākumiem, kas izriet no līdzdalības projektu atlases procedūrās. Vietējam līmenim nozīmīgu projektu atlasē un novērtēšanā svarīga loma būtu jāierāda reģionālajām un vietējām varas iestādēm;

Partneru iesaiste ziņošanas un izvērtēšanas posmā

| 44. | atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka ECCP projektā ir jāiekļauj pārvaldes iestādēm adresēts ierosinājums izstrādāt detalizētas prasības, ka jāiesaista partneri, kad tiek izstrādāti gadskārtējie ziņojumi par programmu īstenošanu un starpposma ziņojumi par partnerības līgumu īstenošanu 2017. un 2019. gada pirmajā pusē, konkrēti, ietvert tajos informāciju par to, kā notika partneru iesaistīšana līgumu īstenošanā un kāda bija viņu loma; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka ECCP projektā ir jāiekļauj pārvaldes iestādēm adresēts ierosinājums izstrādāt detalizētas prasības, ka jāiesaista partneri, kad tiek izstrādāti gadskārtējie ziņojumi par programmu īstenošanu un starpposma ziņojumi par partnerības līgumu īstenošanu 2017. un 2019. gada pirmajā pusē, konkrēti, ietvert tajos informāciju par to, kā notika partneru iesaistīšana līgumu īstenošanā un kāda bija viņu loma;

| 45. | atbalsta Komisijas prasību, ka pārvaldes iestādei par katru vienotā stratēģiskā satvara programmu jāsagatavo izvērtēšanas plāns. Komiteja arī uzskata, ka būtu pienācīgi jāpamato, kāpēc nosaka atšķirīgus noteikumus par izvērtēšanas plānu sagatavošanu finanšu programmām, ko finansē, no vienas puses, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds, bet, no otras puses, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai; |
| --- | --- |

45.

atbalsta Komisijas prasību, ka pārvaldes iestādei par katru vienotā stratēģiskā satvara programmu jāsagatavo izvērtēšanas plāns. Komiteja arī uzskata, ka būtu pienācīgi jāpamato, kāpēc nosaka atšķirīgus noteikumus par izvērtēšanas plānu sagatavošanu finanšu programmām, ko finansē, no vienas puses, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Kohēzijas fonds un Eiropas Sociālais fonds, bet, no otras puses, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai;

Partneru atbalstīšana

| 46. | dažkārt partneriem, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp vides aizsardzības organizācijām, nevalstiskām organizācijām un struktūrām, kas darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā, nepietiekamu zināšanu un ierobežotu līdzekļu dēļ var rasties grūtības pienācīgi iesaistīties partnerības procesā; |
| --- | --- |

46.

dažkārt partneriem, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, tostarp vides aizsardzības organizācijām, nevalstiskām organizācijām un struktūrām, kas darbojas līdztiesības sekmēšanas un diskriminācijas novēršanas jomā, nepietiekamu zināšanu un ierobežotu līdzekļu dēļ var rasties grūtības pienācīgi iesaistīties partnerības procesā;

| 47. | tāpēc atzinīgi vērtē un atbalsta to, ka ECCP projektā dalībvalstīm ir adresēts ierosinājums daļu no tehniskajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem piešķirt vājāku partneru vajadzībām. |
| --- | --- |

47.

tāpēc atzinīgi vērtē un atbalsta to, ka ECCP projektā dalībvalstīm ir adresēts ierosinājums daļu no tehniskajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem piešķirt vājāku partneru vajadzībām.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/18

---

Reģionu komitejas atzinums “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”

2013/C 17/05

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka nākamajā plānošanas periodā Eiropas Savienībai ir jāparedz lielāks finansiālais atbalsts vietējai attīstībai, lai panāktu ne tikai iedzīvotāju lielāku atbalstu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, bet arī atvieglotu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu un darba vietu izveidi; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka nākamajā plānošanas periodā Eiropas Savienībai ir jāparedz lielāks finansiālais atbalsts vietējai attīstībai, lai panāktu ne tikai iedzīvotāju lielāku atbalstu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, bet arī atvieglotu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu un darba vietu izveidi;

| — | uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir viens no nozīmīgākajiem uz vietējo attīstību orientētajiem instrumentiem tiesību aktu kopumā, kas ierosināts 2014.–2020. gadam, un šī instrumenta izmantošana ir aktīvi jāveicina; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir viens no nozīmīgākajiem uz vietējo attīstību orientētajiem instrumentiem tiesību aktu kopumā, kas ierosināts 2014.–2020. gadam, un šī instrumenta izmantošana ir aktīvi jāveicina;

| — | uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vienīgie noteikumi, kuros paredzēts, ka īstenošanas līmenī jāveido patiesa sinerģija, lai saskaņoti izmantotu Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), struktūrfondus un Kohēzijas fondu; tāpēc instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paver iespēju izveidot “vienas pieturas aģentūru” vietējiem līdzekļu saņēmējiem, kas varētu līdzekļus integrēti un vienkārši izmantot vietējā līmenī; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vienīgie noteikumi, kuros paredzēts, ka īstenošanas līmenī jāveido patiesa sinerģija, lai saskaņoti izmantotu Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), struktūrfondus un Kohēzijas fondu; tāpēc instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paver iespēju izveidot “vienas pieturas aģentūru” vietējiem līdzekļu saņēmējiem, kas varētu līdzekļus integrēti un vienkārši izmantot vietējā līmenī;

| — | uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir svarīgs instruments pilsētu un lauku reģionu saskaņotai attīstībai — tas stiprina spēju veidot saikni ar apkārt esošajiem piepilsētu un lauku reģioniem; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir svarīgs instruments pilsētu un lauku reģionu saskaņotai attīstībai — tas stiprina spēju veidot saikni ar apkārt esošajiem piepilsētu un lauku reģioniem;

| — | uzsver, ka Komisijai būtu jāizmanto Revīzijas palātas izstrādātie un citos ziņojumos un novērtējumos iekļautie secinājumi, lai, izmantojot LEADER un URBACT iniciatīvās gūto pieredzi, varētu veidot daudz stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības modeli; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka Komisijai būtu jāizmanto Revīzijas palātas izstrādātie un citos ziņojumos un novērtējumos iekļautie secinājumi, lai, izmantojot LEADER un URBACT iniciatīvās gūto pieredzi, varētu veidot daudz stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības modeli;

| — | rosina Komisiju pēc iespējas drīzāk sagatavot kopējas norādošas un vienkāršotas instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanas pamatnostādnes būtiskos jautājumos. |
| --- | --- |

—

rosina Komisiju pēc iespējas drīzāk sagatavot kopējas norādošas un vienkāršotas instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanas pamatnostādnes būtiskos jautājumos.

| Ziņotājs | Graham GARVIE (UK/ALDE), Skotijas teritoriālās padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti |

Ziņotājs

Graham GARVIE (UK/ALDE), Skotijas teritoriālās padomes loceklis

Atsauces dokumenti

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē tos Komisijas priekšlikumus nākamajam plānošanas periodam, kuri paredz ES reģionālajā, lauku attīstības un jūrlietu politikā atkal īpašu uzmanību veltīt vietējai attīstībai; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē tos Komisijas priekšlikumus nākamajam plānošanas periodam, kuri paredz ES reģionālajā, lauku attīstības un jūrlietu politikā atkal īpašu uzmanību veltīt vietējai attīstībai;

| 2. | uzskata, ka vietējā attīstība ir daļa no ES visaptverošās pieejas teritoriālajai attīstībai; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka vietējā attīstība ir daļa no ES visaptverošās pieejas teritoriālajai attīstībai;

| 3. | uzskata, ka vietējo attīstību vislabāk definēt kā holistisku koncepciju, kas uzmanību pievērš uzdevumiem un iespējām visa veida reģionos — pilsētu, lauku, jaukta veida vai funkcionālos reģionos; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka vietējo attīstību vislabāk definēt kā holistisku koncepciju, kas uzmanību pievērš uzdevumiem un iespējām visa veida reģionos — pilsētu, lauku, jaukta veida vai funkcionālos reģionos;

| 4. | uzskata, ka nākamajā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam Eiropas Savienībai ir jāparedz lielāks finansiālais atbalsts vietējai attīstībai, lai panāktu ne tikai iedzīvotāju lielāku atbalstu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un tādējādi sekmētu šo mērķu īstenošanu, bet arī atvieglotu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu un darba vietu izveidi tajos reģionos, kurus īpaši skārusi pašreizējā ekonomiskā un finanšu krīze; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka nākamajā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam Eiropas Savienībai ir jāparedz lielāks finansiālais atbalsts vietējai attīstībai, lai panāktu ne tikai iedzīvotāju lielāku atbalstu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un tādējādi sekmētu šo mērķu īstenošanu, bet arī atvieglotu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu un darba vietu izveidi tajos reģionos, kurus īpaši skārusi pašreizējā ekonomiskā un finanšu krīze;

| 5. | norāda, ka vietējās attīstības pieeju var īstenot, izmantojot dažādus instrumentus, un viena no jaunajām, būtiskajām iespējām, ko ierosinājusi Komisija, ir jaunais instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” (CLLD), taču vietējās attīstības koncepcijai ir plašāka nozīme, un tajā ir jāievēro katras ES dalībvalsts iestāžu sistēma un darbība; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vietējās attīstības pieeju var īstenot, izmantojot dažādus instrumentus, un viena no jaunajām, būtiskajām iespējām, ko ierosinājusi Komisija, ir jaunais instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” (CLLD), taču vietējās attīstības koncepcijai ir plašāka nozīme, un tajā ir jāievēro katras ES dalībvalsts iestāžu sistēma un darbība;

| 6. | īpaši atzinīgi vērtē to, ka Kopīgo noteikumu regulā (KNR) vesela nodaļa ir veltīta tieši instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

6.

īpaši atzinīgi vērtē to, ka Kopīgo noteikumu regulā (KNR) vesela nodaļa ir veltīta tieši instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

| 7. | uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vienīgie noteikumi, kuros paredzēts, ka īstenošanas līmenī jāveido patiesa sinerģija, lai saskaņoti izmantotu Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un struktūrfondus (Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF)), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu. Tāpēc minētajiem noteikumiem ir būtiska nozīme centienos palielināt ticamību kohēzijas politikai, parādot, ka dažādus ES fondus patiešām var kopīgi izmantot tā, lai tie viens otru papildinātu un to izmantošana būtu efektīva; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Kopīgo noteikumu regulā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vienīgie noteikumi, kuros paredzēts, ka īstenošanas līmenī jāveido patiesa sinerģija, lai saskaņoti izmantotu Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un struktūrfondus (Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF)), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu. Tāpēc minētajiem noteikumiem ir būtiska nozīme centienos palielināt ticamību kohēzijas politikai, parādot, ka dažādus ES fondus patiešām var kopīgi izmantot tā, lai tie viens otru papildinātu un to izmantošana būtu efektīva;

| 8. | uzskata, ka šo instrumentu var izmantot, lai nodrošinātu labāku ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā un lai vietējā līmenī īstenotu 11 vienotā stratēģiskā satvara (VSS) tematiskos mērķus un līdz ar to stratēģiju “Eiropa 2020”. Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka ir jāpagarina termiņš, kas noteikts vietējās attīstības stratēģijas izstrādei; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka šo instrumentu var izmantot, lai nodrošinātu labāku ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā un lai vietējā līmenī īstenotu 11 vienotā stratēģiskā satvara (VSS) tematiskos mērķus un līdz ar to stratēģiju “Eiropa 2020”. Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka ir jāpagarina termiņš, kas noteikts vietējās attīstības stratēģijas izstrādei;

| 9. | uzskata, ka šajā grūtajā krīzes un ekonomikas lejupslīdes laikā jo īpaši svarīgi ir likvidēt mākslīgus norobežojumus starp dažādiem ES fondiem, lai tos varētu izmantot vietējā līmenī gan pilsētu, gan lauku reģionos, vairāk ņemot vērā katra reģiona īpašās vajadzības un mērķtiecīgi pievēršoties tām; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka šajā grūtajā krīzes un ekonomikas lejupslīdes laikā jo īpaši svarīgi ir likvidēt mākslīgus norobežojumus starp dažādiem ES fondiem, lai tos varētu izmantot vietējā līmenī gan pilsētu, gan lauku reģionos, vairāk ņemot vērā katra reģiona īpašās vajadzības un mērķtiecīgi pievēršoties tām;

| 10. | uzsver, ka veiktspējas uzlabošana ir svarīgs uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības elements, un vietējiem dalībniekiem jāpiešķir pietiekami daudz līdzekļu, lai viņi varētu sagatavot un īstenot savu vietējo stratēģiju; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka veiktspējas uzlabošana ir svarīgs uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības elements, un vietējiem dalībniekiem jāpiešķir pietiekami daudz līdzekļu, lai viņi varētu sagatavot un īstenot savu vietējo stratēģiju;

| 11. | pauž gandarījumu par to, ka Kopīgo noteikumu regulā uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības jomām paredzētas augstākas līdzfinansējuma likmes (proti, papildu ES līdzfinansējums 10 % apmērā Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Eiropas sociālajam fondam (ESF), ja visus pasākumus īsteno, lai nodrošinātu uz sabiedrību orientētu attīstību), un uzskata, ka tādas pašas vai līdzīgas iniciatīvas jāattiecina uz visiem fondiem, īpaši ietverot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF); |
| --- | --- |

11.

pauž gandarījumu par to, ka Kopīgo noteikumu regulā uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības jomām paredzētas augstākas līdzfinansējuma likmes (proti, papildu ES līdzfinansējums 10 % apmērā Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Eiropas sociālajam fondam (ESF), ja visus pasākumus īsteno, lai nodrošinātu uz sabiedrību orientētu attīstību), un uzskata, ka tādas pašas vai līdzīgas iniciatīvas jāattiecina uz visiem fondiem, īpaši ietverot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF);

| 12. | uzsver, ka uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības galvenā pievienotā vērtība ir vietējās sabiedrības, tostarp privātā sektora un brīvprātīgo organizāciju, iesaiste, veidojot vietējās rīcības grupas, kas izstrādās integrētas vietējās attīstības stratēģijas; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības galvenā pievienotā vērtība ir vietējās sabiedrības, tostarp privātā sektora un brīvprātīgo organizāciju, iesaiste, veidojot vietējās rīcības grupas, kas izstrādās integrētas vietējās attīstības stratēģijas;

| 13. | uzskata, ka šī augšupējā pieeja ļoti atšķiras no lejupējās pieejas, kuru izmanto ES līdzekļu izmantošanā un kura pretējā gadījumā būtu noteicošā. Tāpēc uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība ir vislabākais praktiskais piemērs, kas atspoguļo, ko subsidiaritātes princips nozīmē vietējā līmenī, un šāda pieeja palīdzēs vairāk iesaistīt sabiedrību un palielināt tās informētību par pasākumiem, kurus ar ES atbalstu īsteno vietējā līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka šī augšupējā pieeja ļoti atšķiras no lejupējās pieejas, kuru izmanto ES līdzekļu izmantošanā un kura pretējā gadījumā būtu noteicošā. Tāpēc uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība ir vislabākais praktiskais piemērs, kas atspoguļo, ko subsidiaritātes princips nozīmē vietējā līmenī, un šāda pieeja palīdzēs vairāk iesaistīt sabiedrību un palielināt tās informētību par pasākumiem, kurus ar ES atbalstu īsteno vietējā līmenī;

Galvenie mērķi

Stratēģija “Eiropa 2020” un vienotais stratēģiskais satvars

| 14. | atgādina, ka dalībvalstis un reģioni var pilnīgi brīvi izlemt, vai partnerības līgumos un darbības programmās, kas saistītas ar ERAF un ESF, iekļaut instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka dalībvalstis un reģioni var pilnīgi brīvi izlemt, vai partnerības līgumos un darbības programmās, kas saistītas ar ERAF un ESF, iekļaut instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

| 15. | uzskata, ka līdztekus Pilsētvides attīstības plānam, integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem un kopīgiem rīcības plāniem “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir viens no nozīmīgākajiem uz vietējo attīstību orientētajiem instrumentiem tiesību aktu kopumā, kas ierosināts 2014.–2020. gadam, un šī instrumenta izmantošana ir aktīvi jāveicina; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka līdztekus Pilsētvides attīstības plānam, integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem un kopīgiem rīcības plāniem “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir viens no nozīmīgākajiem uz vietējo attīstību orientētajiem instrumentiem tiesību aktu kopumā, kas ierosināts 2014.–2020. gadam, un šī instrumenta izmantošana ir aktīvi jāveicina;

| 16. | uzskata, ka, dodot iespēju kopīgi plānot pasākumus, kuru mērķis ir stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var atvieglot vienotajā stratēģiskajā satvarā un Teritoriālās attīstības programmā 2020. gadam izvirzīto mērķu īstenošanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, dodot iespēju kopīgi plānot pasākumus, kuru mērķis ir stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var atvieglot vienotajā stratēģiskajā satvarā un Teritoriālās attīstības programmā 2020. gadam izvirzīto mērķu īstenošanu vietējā līmenī;

| 17. | uzskata, ka uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāveicina, ievērojot pieredzi saistībā ar līdz šim dažādās jomās izmantotajiem instrumentiem, kuru mērķis ir sekmēt vietējo attīstību, īpaši LEADER iniciatīvu lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritārā virziena iniciatīvām, kā arī Tīkla programmu pilsētu attīstībai (URBACT), iepriekšējo URBAN iniciatīvu ilgtspējīgai attīstībai problemātiskos pilsētu rajonos un bijušo EQUAL iniciatīvu atstumtības, diskriminācijas un nevienlīdzības izskaušanai; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāveicina, ievērojot pieredzi saistībā ar līdz šim dažādās jomās izmantotajiem instrumentiem, kuru mērķis ir sekmēt vietējo attīstību, īpaši LEADER iniciatīvu lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritārā virziena iniciatīvām, kā arī Tīkla programmu pilsētu attīstībai (URBACT), iepriekšējo URBAN iniciatīvu ilgtspējīgai attīstībai problemātiskos pilsētu rajonos un bijušo EQUAL iniciatīvu atstumtības, diskriminācijas un nevienlīdzības izskaušanai;

| 18. | pauž bažas par to, ka vienotā stratēģiskā satvara izstrādē paredzētie pasākumi, kuriem jāveicina uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība, ir pārāk vērsti uz stratēģijas izstrādi un veiktspējas veidošanu. Lai arī tas uzskatāms par būtisku, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības galvenais mērķis ir ar ieguldījumu starpniecību nodrošināt praktiskus un būtiskus rezultātus, kas var uzlabot vietējās sabiedrības labklājību; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas par to, ka vienotā stratēģiskā satvara izstrādē paredzētie pasākumi, kuriem jāveicina uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība, ir pārāk vērsti uz stratēģijas izstrādi un veiktspējas veidošanu. Lai arī tas uzskatāms par būtisku, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības galvenais mērķis ir ar ieguldījumu starpniecību nodrošināt praktiskus un būtiskus rezultātus, kas var uzlabot vietējās sabiedrības labklājību;

| 19. | pauž šaubas par to, vai pamatots bija lēmums instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” minēt tikai zem vienotā stratēģiskā satvara 9. tematiskā mērķa — “Sociālā integrācija”. “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir instruments, kuru var izmantot daudzās jomās, kurš ir orientēts uz vietējo sabiedrību un kura dažādā ietekme un uzdevumi aptvers arī daudzas citas jomas, ne tikai sociālo integrāciju. Konkrētāk, tas varētu ievērojami sekmēt pūliņus novērst būtisku ģeogrāfisko un demogrāfisko nelīdzsvarotību, kas apgrūtina atsevišķu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

19.

pauž šaubas par to, vai pamatots bija lēmums instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” minēt tikai zem vienotā stratēģiskā satvara 9. tematiskā mērķa — “Sociālā integrācija”. “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir instruments, kuru var izmantot daudzās jomās, kurš ir orientēts uz vietējo sabiedrību un kura dažādā ietekme un uzdevumi aptvers arī daudzas citas jomas, ne tikai sociālo integrāciju. Konkrētāk, tas varētu ievērojami sekmēt pūliņus novērst būtisku ģeogrāfisko un demogrāfisko nelīdzsvarotību, kas apgrūtina atsevišķu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību;

| 20. | tāpēc uzsver, ka vienotais stratēģiskais satvars būtu jāgroza, lai instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” būtu minēts zem visiem vienpadsmit satvara tematiskajiem mērķiem un tādējādi varētu tikt izmantots atbilstīgi vietējiem apstākļiem un ne tikai saistībā ar sociālās integrācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

20.

tāpēc uzsver, ka vienotais stratēģiskais satvars būtu jāgroza, lai instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” būtu minēts zem visiem vienpadsmit satvara tematiskajiem mērķiem un tādējādi varētu tikt izmantots atbilstīgi vietējiem apstākļiem un ne tikai saistībā ar sociālās integrācijas pasākumiem;

| 21. | uzsver, ka vietējās rīcības grupām, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, jādod iespēja izmantot papildu līdzfinansējumu 10 % apmērā, neskatoties uz to, kuru vienotā stratēģiskā satvara tematisko mērķi tās vēlas sasniegt. Būtiski ir nodrošināt, ka līdzfinansējumu 10 % apmērā var izmantot arī tad, ja līdzekļi, kas Kopējo noteikumu regulā paredzēti sociālajai integrācijai, nav piešķirti tieši instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka vietējās rīcības grupām, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, jādod iespēja izmantot papildu līdzfinansējumu 10 % apmērā, neskatoties uz to, kuru vienotā stratēģiskā satvara tematisko mērķi tās vēlas sasniegt. Būtiski ir nodrošināt, ka līdzfinansējumu 10 % apmērā var izmantot arī tad, ja līdzekļi, kas Kopējo noteikumu regulā paredzēti sociālajai integrācijai, nav piešķirti tieši instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

Īpaša pievienotā vērtība

| 22. | uzskata, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” elementi, kas rada pievienoto vērtību, ir šādi: līdzdalība, vietējo iedzīvotāju un visu vietējo publiskā un privātā sektora dalībnieku apspriešanās un sadarbība, vietējās attīstības stratēģiju pieskaņošana teritorijas īpašajām vajadzībām, spēcīga ietekme uz daudzu līmeņu un dažādu jomu sadarbību; vietējo apstākļu pareizas izpratnes un pieredzes izmantošana; teritoriju novatoriskās spējas; integrēta un daudznozaru pieeja; vietējā līmenī izstrādāti pasākumi un rezultāti; un elastīga un stratēģiska pieeja; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” elementi, kas rada pievienoto vērtību, ir šādi: līdzdalība, vietējo iedzīvotāju un visu vietējo publiskā un privātā sektora dalībnieku apspriešanās un sadarbība, vietējās attīstības stratēģiju pieskaņošana teritorijas īpašajām vajadzībām, spēcīga ietekme uz daudzu līmeņu un dažādu jomu sadarbību; vietējo apstākļu pareizas izpratnes un pieredzes izmantošana; teritoriju novatoriskās spējas; integrēta un daudznozaru pieeja; vietējā līmenī izstrādāti pasākumi un rezultāti; un elastīga un stratēģiska pieeja;

| 23. | uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vietējās attīstības instruments, kas atbilst arī nepieciešamībai īstenot vairāk uz rezultātiem orientētu kohēzijas politiku, risinot problēmas attiecīgajā teritoriālajā līmenī, un sabiedrībai un vietējām pašvaldībām dos lielākas iespējas aktīvi iesaistīties ES politikas, īpaši stratēģijas “Eiropa 2020”, mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir vietējās attīstības instruments, kas atbilst arī nepieciešamībai īstenot vairāk uz rezultātiem orientētu kohēzijas politiku, risinot problēmas attiecīgajā teritoriālajā līmenī, un sabiedrībai un vietējām pašvaldībām dos lielākas iespējas aktīvi iesaistīties ES politikas, īpaši stratēģijas “Eiropa 2020”, mērķu sasniegšanā;

| 24. | uzsver, ka instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paver iespēju izveidot “vienas pieturas aģentūru” vietējiem līdzekļu saņēmējiem, kas varētu VSS līdzekļus integrēti un vienkārši izmantot vietējā līmenī. Iespējams, tas varētu būt ļoti liels solis ceļā uz to, ka pašvaldības varētu sagatavot integrētus projektus un to īstenošanai saņemt līdzfinansējumu no vairākiem ES fondiem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paver iespēju izveidot “vienas pieturas aģentūru” vietējiem līdzekļu saņēmējiem, kas varētu VSS līdzekļus integrēti un vienkārši izmantot vietējā līmenī. Iespējams, tas varētu būt ļoti liels solis ceļā uz to, ka pašvaldības varētu sagatavot integrētus projektus un to īstenošanai saņemt līdzfinansējumu no vairākiem ES fondiem;

| 25. | uzsver, ka instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, kas ir visaptverošs un vērsts uz sabiedrības iesaisti, darbību dažādošanas, ekonomiskās un sociālās attīstības un inovācijas atbalstīšanai strukturāli ir vairāk piemērots nekā lejupējas, standartizētas īstenošanas procedūras; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, kas ir visaptverošs un vērsts uz sabiedrības iesaisti, darbību dažādošanas, ekonomiskās un sociālās attīstības un inovācijas atbalstīšanai strukturāli ir vairāk piemērots nekā lejupējas, standartizētas īstenošanas procedūras;

| 26. | uzskata, ka tas atvieglos tādu novatorisku projektu īstenošanu, kas citādi netiktu iekļauti darbības programmās. Vietējo attīstības partnerību galvenā pievienotā vērtība ir vietējās rīcības grupu dalībnieku daudzveidīgo zināšanu izmantošanā. Minētās grupas sadarbībā ar līdzekļu saņēmējiem pilnveidotu viņu sākotnējos pieteikumus līdzekļu saņemšanai, kas dos iespēju uzlabot to kvalitāti un efektīvāk pielāgot īpašajām vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka tas atvieglos tādu novatorisku projektu īstenošanu, kas citādi netiktu iekļauti darbības programmās. Vietējo attīstības partnerību galvenā pievienotā vērtība ir vietējās rīcības grupu dalībnieku daudzveidīgo zināšanu izmantošanā. Minētās grupas sadarbībā ar līdzekļu saņēmējiem pilnveidotu viņu sākotnējos pieteikumus līdzekļu saņemšanai, kas dos iespēju uzlabot to kvalitāti un efektīvāk pielāgot īpašajām vietējām vajadzībām;

| 27. | norāda, ka dalībvalstīm un reģioniem būtu rūpīgi jāapver, vai instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” iekļaušana partnerības nolīgumos vai darbības programmās ES līdzekļu izmantošanā varētu nodrošināt lielāku pievienoto vērtību nekā galvenās lejupējās programmas; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka dalībvalstīm un reģioniem būtu rūpīgi jāapver, vai instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” iekļaušana partnerības nolīgumos vai darbības programmās ES līdzekļu izmantošanā varētu nodrošināt lielāku pievienoto vērtību nekā galvenās lejupējās programmas;

Apmērs

| 28. | rosina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu kritisko masu gan attiecībā uz vietējās rīcības grupu lielumu, gan finanšu līdzekļu vidējo apmēru, par ko vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, varētu būt atbildīgas. Pašreizējā pieredze saistībā ar LEADER un Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritāro virzienu liecina, ka vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, varētu darboties teritorijās, kurās kopumā ir no 5 000 līdz 150 000 iedzīvotāju, un integrētas vietējās attīstības stratēģijas īstenošanai no ES līdzekļiem septiņos gados varētu saņemt vidēji 2 līdz 10 miljonus euro; |
| --- | --- |

28.

rosina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu kritisko masu gan attiecībā uz vietējās rīcības grupu lielumu, gan finanšu līdzekļu vidējo apmēru, par ko vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, varētu būt atbildīgas. Pašreizējā pieredze saistībā ar LEADER un Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritāro virzienu liecina, ka vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, varētu darboties teritorijās, kurās kopumā ir no 5 000 līdz 150 000 iedzīvotāju, un integrētas vietējās attīstības stratēģijas īstenošanai no ES līdzekļiem septiņos gados varētu saņemt vidēji 2 līdz 10 miljonus euro;

| 29. | tomēr uzskata, ka dažos gadījumos instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” kritiskā masa var būt lielāka nekā minēts 28. punktā, un jāparedz pamatoti izņēmumi attiecībā uz plašākām pilsētu un ģeogrāfiskām teritorijām, piemēram, salām vai attāliem reģioniem, ja tāds elements kā orientācija uz sabiedrību tiek saglabāts; |
| --- | --- |

29.

tomēr uzskata, ka dažos gadījumos instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” kritiskā masa var būt lielāka nekā minēts 28. punktā, un jāparedz pamatoti izņēmumi attiecībā uz plašākām pilsētu un ģeogrāfiskām teritorijām, piemēram, salām vai attāliem reģioniem, ja tāds elements kā orientācija uz sabiedrību tiek saglabāts;

Integrēta teritoriālā attīstība

| 30. | vēlas atgādināt, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir fakultatīvs instruments vietējās attīstības sekmēšanai, izmantojot fondus, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula, un tas ir saistīts ar citiem instrumentiem, piemēram, integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem (ITI) un sekmē plašākas attīstības stratēģijas īstenošanu, kas nodrošina pasākumu un vietējā līmeņa ciešāku saikni; |
| --- | --- |

30.

vēlas atgādināt, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir fakultatīvs instruments vietējās attīstības sekmēšanai, izmantojot fondus, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula, un tas ir saistīts ar citiem instrumentiem, piemēram, integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem (ITI) un sekmē plašākas attīstības stratēģijas īstenošanu, kas nodrošina pasākumu un vietējā līmeņa ciešāku saikni;

| 31. | atbalsta ierosmi, ka Eiropas un valstu īstenošanas noteikumos var skaidri noteikt — ja šāds risinājums ir piemērots, integrētus teritoriālos ieguldījumus un vietējās rīcības grupas var izmantot, lai kopīgi sasniegtu vietējos mērķus saskaņā ar kopēju stratēģiju. Īpaši jānorāda: īstenošanas noteikumos vajadzētu paredzēt iespēju un atbalstīt to, ka vienai vai vairākām vietējās rīcības grupām zemākā līmenī var uzticēt dažus pasākumus, kurus plašākā ģeogrāfiskā mērogā būtu jāveic ar integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

31.

atbalsta ierosmi, ka Eiropas un valstu īstenošanas noteikumos var skaidri noteikt — ja šāds risinājums ir piemērots, integrētus teritoriālos ieguldījumus un vietējās rīcības grupas var izmantot, lai kopīgi sasniegtu vietējos mērķus saskaņā ar kopēju stratēģiju. Īpaši jānorāda: īstenošanas noteikumos vajadzētu paredzēt iespēju un atbalstīt to, ka vienai vai vairākām vietējās rīcības grupām zemākā līmenī var uzticēt dažus pasākumus, kurus plašākā ģeogrāfiskā mērogā būtu jāveic ar integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem;

| 32. | uzskata, ka šādos gadījumos pilnībā būtu pieļaujams, ka arī integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem papildu piešķir instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paredzēto līdzfinansējumu 10 % apmērā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka šādos gadījumos pilnībā būtu pieļaujams, ka arī integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem papildu piešķir instrumentam “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” paredzēto līdzfinansējumu 10 % apmērā;

| 33. | vēlas tomēr atgādināt, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” pievienotā vērtība ir tieši plašākas vietējās sabiedrības iesaistīšana un izteiktā saikne starp pastāvošajiem instrumentiem, piemēram, LEADER, Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritāro virzienu un struktūrfondiem; |
| --- | --- |

33.

vēlas tomēr atgādināt, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” pievienotā vērtība ir tieši plašākas vietējās sabiedrības iesaistīšana un izteiktā saikne starp pastāvošajiem instrumentiem, piemēram, LEADER, Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritāro virzienu un struktūrfondiem;

“Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” pilsētu un lauku reģionos

| 34. | uzskata, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” elements, kas veicina sabiedrības līdzdalību, ir īpaši piemērots, lai pievērstos tādām ģeogrāfiskos apgabalos koncentrētām problēmām, kuru risināšanā jāiesaista visa sabiedrība; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” elements, kas veicina sabiedrības līdzdalību, ir īpaši piemērots, lai pievērstos tādām ģeogrāfiskos apgabalos koncentrētām problēmām, kuru risināšanā jāiesaista visa sabiedrība;

| 35. | ar gandarījumu atzīmē, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var būt arī viens no instrumentiem, ko var izmantot, lai veidotu iekļaujošu pilsētvidi, kurā sabiedriskie pakalpojumi ir pieejami visiem un tiek novērsta geto veidošanās, izskausta nabadzība un veicināta sociālā saikne starp dažādām kopienām, tostarp īstenota politika, kas veicina aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, sociālo inovāciju, kā arī paaudžu un kultūru savstarpēju atbalstu; |
| --- | --- |

35.

ar gandarījumu atzīmē, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var būt arī viens no instrumentiem, ko var izmantot, lai veidotu iekļaujošu pilsētvidi, kurā sabiedriskie pakalpojumi ir pieejami visiem un tiek novērsta geto veidošanās, izskausta nabadzība un veicināta sociālā saikne starp dažādām kopienām, tostarp īstenota politika, kas veicina aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, sociālo inovāciju, kā arī paaudžu un kultūru savstarpēju atbalstu;

| 36. | uzskata: lai arī šā atzinuma mērķis ir analizēt instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanu citās jomās un sektoros (tā ir plašāka nekā iniciatīvas “LEADER” pašreizējā īstenošana daudzos lauku rajonos), “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, kas, protams, ir iniciatīvas “LEADER” turpinājums pēc 2014. gada, var būt arī viens no instrumentiem, ko var lietot, lai risinātu lauku reģionu problēmjautājumus tādās jomās kā pieejamība, attīstība un ekonomikas dažādošana, kā arī iedzīvotājiem svarīgāko pakalpojumu nodrošināšana, tostarp politika, kura veicina aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, sociālo inovāciju, kā arī paaudžu un kultūru savstarpēju atbalstu; |
| --- | --- |

36.

uzskata: lai arī šā atzinuma mērķis ir analizēt instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanu citās jomās un sektoros (tā ir plašāka nekā iniciatīvas “LEADER” pašreizējā īstenošana daudzos lauku rajonos), “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, kas, protams, ir iniciatīvas “LEADER” turpinājums pēc 2014. gada, var būt arī viens no instrumentiem, ko var lietot, lai risinātu lauku reģionu problēmjautājumus tādās jomās kā pieejamība, attīstība un ekonomikas dažādošana, kā arī iedzīvotājiem svarīgāko pakalpojumu nodrošināšana, tostarp politika, kura veicina aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, sociālo inovāciju, kā arī paaudžu un kultūru savstarpēju atbalstu;

| 37. | uzskata, ka lielākos pilsētreģionos var būt vairākas vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” un darbojas apdzīvotā rajona vai kopienas līmenī, lai, izmantojot augšupēju pieeju, risinātu vietējās problēmas, piemēram, pamatvajadzību nenodrošināšana, vides degradācija un noteiktu sabiedrības grupu, kuru nelabvēlīgajam stāvoklim ir kopējas iezīmes, atbilstība darba tirgus prasībām. Ja vienā un tajā pašā vietējā reģionā darbojas vairāk nekā viena vietējās rīcības grupa, jānodrošina, lai to darbība būtu koordinēta; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka lielākos pilsētreģionos var būt vairākas vietējās rīcības grupas, kas saistītas ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” un darbojas apdzīvotā rajona vai kopienas līmenī, lai, izmantojot augšupēju pieeju, risinātu vietējās problēmas, piemēram, pamatvajadzību nenodrošināšana, vides degradācija un noteiktu sabiedrības grupu, kuru nelabvēlīgajam stāvoklim ir kopējas iezīmes, atbilstība darba tirgus prasībām. Ja vienā un tajā pašā vietējā reģionā darbojas vairāk nekā viena vietējās rīcības grupa, jānodrošina, lai to darbība būtu koordinēta;

RURBAN (Pilsētu un lauku savstarpējā saikne)

| 38. | uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir svarīgs instruments pilsētu un lauku reģionu saskaņotai attīstībai — tas stiprina spēju veidot saikni ar apkārt esošajiem piepilsētu un lauku reģioniem, palīdz izvairīties no pilsētu teritoriju izplešanās, rosina līdzsvarota mazu un vidēja lieluma pilsētu tīkla izveidi un stiprina saikni starp vietējo lauksaimniecības produktu ražotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” ir svarīgs instruments pilsētu un lauku reģionu saskaņotai attīstībai — tas stiprina spēju veidot saikni ar apkārt esošajiem piepilsētu un lauku reģioniem, palīdz izvairīties no pilsētu teritoriju izplešanās, rosina līdzsvarota mazu un vidēja lieluma pilsētu tīkla izveidi un stiprina saikni starp vietējo lauksaimniecības produktu ražotājiem un patērētājiem;

| 39. | atzinīgi vērtē sagatavošanas darbību “RURBAN”, kuras mērķis ir apkopot jaunākos pētījumu rezultātus un politikas attīstības tendences tādā jomā kā pilsētu un lauku rajonu saiknes. RK vēlētos, ka šo darbību, pirms sākas laikposms no 2014. līdz 2020. gadam, pārveido par programmu, kas veicinātu labas prakses piemēru apmaiņu, savstarpēju salīdzināšanu, novatorisku risinājumu apzināšanu un sakaru veidošanu un ko varētu izmantot jaunās ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” saistītās partnerības; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē sagatavošanas darbību “RURBAN”, kuras mērķis ir apkopot jaunākos pētījumu rezultātus un politikas attīstības tendences tādā jomā kā pilsētu un lauku rajonu saiknes. RK vēlētos, ka šo darbību, pirms sākas laikposms no 2014. līdz 2020. gadam, pārveido par programmu, kas veicinātu labas prakses piemēru apmaiņu, savstarpēju salīdzināšanu, novatorisku risinājumu apzināšanu un sakaru veidošanu un ko varētu izmantot jaunās ar instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” saistītās partnerības;

| 40. | vēlas atgādināt, ka RK ir ierosinājusi izstrādāt darbības programmu “RURBACT”, kas veicinātu labas prakses apmaiņu un tīklu izveidi pilsētu un lauku problēmu risināšanai (1); |
| --- | --- |

40.

vēlas atgādināt, ka RK ir ierosinājusi izstrādāt darbības programmu “RURBACT”, kas veicinātu labas prakses apmaiņu un tīklu izveidi pilsētu un lauku problēmu risināšanai (1);

| 41. | uzskata, ka Eiropas Savienībā pastāv vairāki pilsētu un lauku reģionu attiecību modeļi, kurus ļoti ietekmē valstu politiskās un administratīvās sistēmas. Tāpēc ikvienam ES pasākumam jābūt pietiekami elastīgam, lai varētu nodrošināt saskaņotību ar šīm daudzajām pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka Eiropas Savienībā pastāv vairāki pilsētu un lauku reģionu attiecību modeļi, kurus ļoti ietekmē valstu politiskās un administratīvās sistēmas. Tāpēc ikvienam ES pasākumam jābūt pietiekami elastīgam, lai varētu nodrošināt saskaņotību ar šīm daudzajām pārvaldības sistēmām;

| 42. | uzskata, ka viens no galvenajiem uzdevumiem ir novērst ES fondu līdzekļu pašreizējo sadalīšanu ģeogrāfiskām teritorijām un nozarēm. Darbības programmas vairāk ir paredzētas nozarēm, savukārt jaunie instrumenti, piemēram, “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” un integrēti teritoriālie ieguldījumi, jo īpaši varētu nodrošināt nepieciešamo teritoriālo pieeju un novērst sadalīšanu pa nozarēm; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka viens no galvenajiem uzdevumiem ir novērst ES fondu līdzekļu pašreizējo sadalīšanu ģeogrāfiskām teritorijām un nozarēm. Darbības programmas vairāk ir paredzētas nozarēm, savukārt jaunie instrumenti, piemēram, “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” un integrēti teritoriālie ieguldījumi, jo īpaši varētu nodrošināt nepieciešamo teritoriālo pieeju un novērst sadalīšanu pa nozarēm;

| 43. | uzskata, ka, izmantojot instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, saistībā ar pilsētu un lauku reģionu attiecībām ir jāatzīst, ka valstīs pastāvošie apstākļi ir ļoti dažādi — tas īpaši attiecas uz 1) pilsētu un reģionu saikni visās dalībvalstīs (lielākas labklājības līmeņa atšķirības starp pilsētās un laukos dzīvojošajiem, mazāka veiktspēja) vai 2) atšķirībām starp valstīm ar daudzām pašvaldībām (tām ir jāsadarbojas pāri vietējām robežām, lai sasniegtu kritisko masu) vai valstīm, kurās pašvaldības ir lielākas (vietējās partnerības vairumā gadījumu tiek veidotas vietējā mērogā); |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka, izmantojot instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”, saistībā ar pilsētu un lauku reģionu attiecībām ir jāatzīst, ka valstīs pastāvošie apstākļi ir ļoti dažādi — tas īpaši attiecas uz 1) pilsētu un reģionu saikni visās dalībvalstīs (lielākas labklājības līmeņa atšķirības starp pilsētās un laukos dzīvojošajiem, mazāka veiktspēja) vai 2) atšķirībām starp valstīm ar daudzām pašvaldībām (tām ir jāsadarbojas pāri vietējām robežām, lai sasniegtu kritisko masu) vai valstīm, kurās pašvaldības ir lielākas (vietējās partnerības vairumā gadījumu tiek veidotas vietējā mērogā);

Piekrastes zvejniecības kopienas

| 44. | norāda, ka instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var sekmīgi izmantot arī jomās, kurās ir īpašas nozaru problēmas. Kā piemēru var minēt Eiropas Zivsaimniecības fonda pašreizējo 4. prioritāro virzienu, kur instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” metodoloģiju izmanto, lai sniegtu atbalstu vietējām zivsaimniecības nozares kopienām un zivsaimniecības nozarei; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var sekmīgi izmantot arī jomās, kurās ir īpašas nozaru problēmas. Kā piemēru var minēt Eiropas Zivsaimniecības fonda pašreizējo 4. prioritāro virzienu, kur instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” metodoloģiju izmanto, lai sniegtu atbalstu vietējām zivsaimniecības nozares kopienām un zivsaimniecības nozarei;

| 45. | norāda, ka daudzviet Eiropā instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var sekmīgi izmantot, balstoties uz pastāvošām vietējām partnerībām, kas nodibinātas saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un/vai Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) darbību; turklāt dažās teritorijās jau pastāv laba sadarbība starp Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritārā virziena un LEADER partnerībām, jo dažkārt tās apvienojušās vienā struktūrā. “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” arī dos iespēju piemērotos gadījumos izveidot saikni starp šiem ELFLA un EJZF pasākumiem un ESF un ERAF pasākumiem; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka daudzviet Eiropā instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” var sekmīgi izmantot, balstoties uz pastāvošām vietējām partnerībām, kas nodibinātas saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un/vai Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) darbību; turklāt dažās teritorijās jau pastāv laba sadarbība starp Eiropas Zivsaimniecības fonda 4. prioritārā virziena un LEADER partnerībām, jo dažkārt tās apvienojušās vienā struktūrā. “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” arī dos iespēju piemērotos gadījumos izveidot saikni starp šiem ELFLA un EJZF pasākumiem un ESF un ERAF pasākumiem;

| 46. | pauž bažas par to, ka EJZF būs jāpārvalda dalībvalstu līmenī, savukārt struktūrfondu un LEADER pārvaldība bieži ir uzticēta reģioniem. Šī nesaskaņotība būs trūkums, kas negatīvi ietekmēs instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

46.

pauž bažas par to, ka EJZF būs jāpārvalda dalībvalstu līmenī, savukārt struktūrfondu un LEADER pārvaldība bieži ir uzticēta reģioniem. Šī nesaskaņotība būs trūkums, kas negatīvi ietekmēs instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

Partnerība

| 47. | vēlas atgādināt Komitejas prasību, ka noteikums, saskaņā ar ko publiskajām iestādēm nevar būt vairāk kā 49 % balsstiesību, ir jāpārskata attiecībā uz gadījumiem, kad jau ir izveidotas institucionalizētas vietējās attīstības partnerības, un ierosina šādos gadījumos paredzēt, ka vietējās rīcības grupā jānodrošina dažādu nozaru līdzsvarota pārstāvība; |
| --- | --- |

47.

vēlas atgādināt Komitejas prasību, ka noteikums, saskaņā ar ko publiskajām iestādēm nevar būt vairāk kā 49 % balsstiesību, ir jāpārskata attiecībā uz gadījumiem, kad jau ir izveidotas institucionalizētas vietējās attīstības partnerības, un ierosina šādos gadījumos paredzēt, ka vietējās rīcības grupā jānodrošina dažādu nozaru līdzsvarota pārstāvība;

| 48. | uzskata arī, ka lēmumu pieņemšanas kārtībai vietējās rīcības grupās jābūt stingri un skaidri noteiktai jau no paša sākuma, lai vietējā pašvaldība kā demokrātiski atbildīga sabiedriska struktūra vietējā partnerībā varētu virzīt plašas stratēģijas īstenošanu, vienlaikus nodrošinot, ka vietējās rīcības grupā pašvaldība nav dominējošā stāvoklī; |
| --- | --- |

48.

uzskata arī, ka lēmumu pieņemšanas kārtībai vietējās rīcības grupās jābūt stingri un skaidri noteiktai jau no paša sākuma, lai vietējā pašvaldība kā demokrātiski atbildīga sabiedriska struktūra vietējā partnerībā varētu virzīt plašas stratēģijas īstenošanu, vienlaikus nodrošinot, ka vietējās rīcības grupā pašvaldība nav dominējošā stāvoklī;

| 49. | uzsver: lai arī uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības mērķis ir palielināt iespējas vietējam privātajam sektoram un brīvprātīgo organizācijām, jānorāda, ka šo procesu pamatā jābūt vietējo pašvaldību pūliņiem. Vietējām pašvaldībām bieži vajadzēs uzņemties vadošu lomu, lai augstāka līmeņa iestādes un Eiropas Komisiju pārliecinātu par to, ka audits un pieņemto lēmumu atbilstības risks tiks atbilstoši pārvaldīts, to veiktspēja ir pietiekama, un tās varēs nodrošināt vietējo rīcības grupu un procedūru efektivitāti; |
| --- | --- |

49.

uzsver: lai arī uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības mērķis ir palielināt iespējas vietējam privātajam sektoram un brīvprātīgo organizācijām, jānorāda, ka šo procesu pamatā jābūt vietējo pašvaldību pūliņiem. Vietējām pašvaldībām bieži vajadzēs uzņemties vadošu lomu, lai augstāka līmeņa iestādes un Eiropas Komisiju pārliecinātu par to, ka audits un pieņemto lēmumu atbilstības risks tiks atbilstoši pārvaldīts, to veiktspēja ir pietiekama, un tās varēs nodrošināt vietējo rīcības grupu un procedūru efektivitāti;

| 50. | vēlas tāpēc atgādināt, ka uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību var organizēt tā, lai augstāka līmeņa iestāde vai cita attiecīga vietēja vai reģionāla iestāde varētu vietējai rīcības grupai pilnvaras deleģēt proporcionāli, ievērojot grupas faktisko veiktspēju un nepieciešamību pieņemt iekļaujošus, pārredzamus un atbildīgus lēmumus; |
| --- | --- |

50.

vēlas tāpēc atgādināt, ka uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību var organizēt tā, lai augstāka līmeņa iestāde vai cita attiecīga vietēja vai reģionāla iestāde varētu vietējai rīcības grupai pilnvaras deleģēt proporcionāli, ievērojot grupas faktisko veiktspēju un nepieciešamību pieņemt iekļaujošus, pārredzamus un atbildīgus lēmumus;

| 51. | uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās vietējās iniciatīvas, lai izveidotu saskanīgu saikni starp šīm iniciatīvām un jauno instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās vietējās iniciatīvas, lai izveidotu saskanīgu saikni starp šīm iniciatīvām un jauno instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

Uzdevumi

| 52. | uzsver, ka Komisijai būtu jāizmanto Revīzijas palātas izstrādātie un citos ziņojumos un novērtējumos iekļautie secinājumi, lai, izmantojot LEADER un URBACT iniciatīvās gūto pieredzi, varētu veidot daudz stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības modeli; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka Komisijai būtu jāizmanto Revīzijas palātas izstrādātie un citos ziņojumos un novērtējumos iekļautie secinājumi, lai, izmantojot LEADER un URBACT iniciatīvās gūto pieredzi, varētu veidot daudz stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības modeli;

| 53. | uzsver, ka jau pašā sākumā jāizstrādā skaidri noteikumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem, un norāda, ka noteikumiem par atbildību, publisko kontroli, pieņemtu lēmumu pārsūdzēšanu un pārredzamību vajadzētu būt tikpat stingriem kā noteikumiem, kas attiecas vietējiem deputātiem. Gan pašvaldībām, gan vietējām rīcības grupām pārredzami jāuzņemas atbildība par izmantotajiem publiskajiem līdzekļiem un pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka jau pašā sākumā jāizstrādā skaidri noteikumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem, un norāda, ka noteikumiem par atbildību, publisko kontroli, pieņemtu lēmumu pārsūdzēšanu un pārredzamību vajadzētu būt tikpat stingriem kā noteikumiem, kas attiecas vietējiem deputātiem. Gan pašvaldībām, gan vietējām rīcības grupām pārredzami jāuzņemas atbildība par izmantotajiem publiskajiem līdzekļiem un pieņemtajiem lēmumiem;

| 54. | uzsver, ka veiktspēja ir būtisks jautājums, kas jārisina, precizējot un vienkāršojot procedurālās un administratīvās prasības un, ja iespējams, izveidojot (arī ar elektroniskiem līdzekļiem, ja to var izdarīt) vienu struktūru, kura nodrošina fondu saskarni; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka veiktspēja ir būtisks jautājums, kas jārisina, precizējot un vienkāršojot procedurālās un administratīvās prasības un, ja iespējams, izveidojot (arī ar elektroniskiem līdzekļiem, ja to var izdarīt) vienu struktūru, kura nodrošina fondu saskarni;

| 55. | uzskata: lai to paveiktu, pašlaik ierosinātiem priekšlikumiem attiecībā uz auditu un atbilstību visu fondu prasībām ir jābūt tālejošākiem. Savukārt minētajām prasībām ir jābūt proporcionālām, pretējā gadījumā tās atturēs iespējamos vietējos līdzekļu saņēmējus pieteikties ES finansējumam; |
| --- | --- |

55.

uzskata: lai to paveiktu, pašlaik ierosinātiem priekšlikumiem attiecībā uz auditu un atbilstību visu fondu prasībām ir jābūt tālejošākiem. Savukārt minētajām prasībām ir jābūt proporcionālām, pretējā gadījumā tās atturēs iespējamos vietējos līdzekļu saņēmējus pieteikties ES finansējumam;

| 56. | pauž tāpēc bažas par to, ka, cenšoties veicināt uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, būs jāsaskaras ar to, ka uz katru fondu attiecas atšķirīgi finanšu pārvaldības un revīzijas noteikumi, dažādus fondus vertikāli pārvalda dažādas augstāka līmeņa iestādes vai ministrijas, un tādēļ integrētus projektus, kuros izmanto divu vai vairāku fondu līdzekļus, īstenotu, pielāgojoties lēnākā projekta gaitai. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka vadošās iestādes nemēģina vēl pašas izvirzīt papildu un stingrākas procedūras prasības; |
| --- | --- |

56.

pauž tāpēc bažas par to, ka, cenšoties veicināt uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, būs jāsaskaras ar to, ka uz katru fondu attiecas atšķirīgi finanšu pārvaldības un revīzijas noteikumi, dažādus fondus vertikāli pārvalda dažādas augstāka līmeņa iestādes vai ministrijas, un tādēļ integrētus projektus, kuros izmanto divu vai vairāku fondu līdzekļus, īstenotu, pielāgojoties lēnākā projekta gaitai. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka vadošās iestādes nemēģina vēl pašas izvirzīt papildu un stingrākas procedūras prasības;

| 57. | uzsver, ka vietējās veiktspējas uzlabošana un stratēģijas ir tikai līdzekļi, kas dod iespēju sasniegt mērķi — veicinot uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, veikt praktiskus ieguldījumus un sasniegt reālus rezultātus vietējās kopienas attīstībai; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka vietējās veiktspējas uzlabošana un stratēģijas ir tikai līdzekļi, kas dod iespēju sasniegt mērķi — veicinot uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, veikt praktiskus ieguldījumus un sasniegt reālus rezultātus vietējās kopienas attīstībai;

| 58. | uzskata, ka instrumentā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” daudz lielāka uzmanība jāpievērš tādu vietējo stratēģiju noteikšanai un īstenošanai, kas sekmē virzību uz konkrētiem mērķiem; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka instrumentā “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” daudz lielāka uzmanība jāpievērš tādu vietējo stratēģiju noteikšanai un īstenošanai, kas sekmē virzību uz konkrētiem mērķiem;

| 59. | uzsver, ka viens no instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” svarīgākajiem aspektiem ir iespēja būt novatoriskiem, un to var sasniegt, paredzot elastīgumu īstenošanā. Šajā sakarā Komiteja norāda, ka ES un valstu noteikumos jāatturas no vienotu pasākumu, atbilstības noteikumu un kritēriju uzspiešanas no augšas visām valstīm un reģioniem, jo tāda rīcība nesekmē vietējo problēmu risināšanu vietējā līmenī, izmantojot augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka viens no instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” svarīgākajiem aspektiem ir iespēja būt novatoriskiem, un to var sasniegt, paredzot elastīgumu īstenošanā. Šajā sakarā Komiteja norāda, ka ES un valstu noteikumos jāatturas no vienotu pasākumu, atbilstības noteikumu un kritēriju uzspiešanas no augšas visām valstīm un reģioniem, jo tāda rīcība nesekmē vietējo problēmu risināšanu vietējā līmenī, izmantojot augšupēju pieeju;

| 60. | uzskata, ka saiknei starp vietējo stratēģiju noteikšanu un labu ideju apmaiņu un plašāku īstenošanu jābūt tiešai un stingrai, īpaši attiecībā uz tādu plašāku pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar struktūrfondiem; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka saiknei starp vietējo stratēģiju noteikšanu un labu ideju apmaiņu un plašāku īstenošanu jābūt tiešai un stingrai, īpaši attiecībā uz tādu plašāku pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar struktūrfondiem;

| 61. | atzīmē, ka augstāka līmeņa iestādes var neatbalstīt integrētus un resursu ziņā intensīvus pasākumus, tostarp uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, ja fondus var izmantot vienkāršākā veidā. Tomēr, ja instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” saņems lielāku tehnisko atbalstu nekā pašlaik pieejamais atbalsts, instrumentam būs daudz spēcīgāka kvalitatīvā dimensija un pastāvēs daudz lielās iespējas iesaistīt vietējo kopienu nekā tad, ja īstenos lejupēju pieeju; |
| --- | --- |

61.

atzīmē, ka augstāka līmeņa iestādes var neatbalstīt integrētus un resursu ziņā intensīvus pasākumus, tostarp uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, ja fondus var izmantot vienkāršākā veidā. Tomēr, ja instruments “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” saņems lielāku tehnisko atbalstu nekā pašlaik pieejamais atbalsts, instrumentam būs daudz spēcīgāka kvalitatīvā dimensija un pastāvēs daudz lielās iespējas iesaistīt vietējo kopienu nekā tad, ja īstenos lejupēju pieeju;

| 62. | norāda uz nekonsekvenci, proti, instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanā resursu iezīmējums 5 % apmērā attiecas tikai uz LEADER, bet ne citiem fondiem. Komiteja rosina vadošās iestādes apsvērt, vai šos 5 % nevarētu piemērot arī pārējiem trim fondiem, ja partnerības nolīgumā vai darbības programmā to fondu izmantošanai, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula, izvēlas instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

62.

norāda uz nekonsekvenci, proti, instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanā resursu iezīmējums 5 % apmērā attiecas tikai uz LEADER, bet ne citiem fondiem. Komiteja rosina vadošās iestādes apsvērt, vai šos 5 % nevarētu piemērot arī pārējiem trim fondiem, ja partnerības nolīgumā vai darbības programmā to fondu izmantošanai, uz kuriem attiecas Kopīgo noteikumu regula, izvēlas instrumentu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība”;

| 63. | uzskata, ka pašreiz programmās vietējās attīstības dimensija ir izkliedēta, un tas jānovērš, lai uzlabotu atpazīstamību, atbildību, kā arī projektu popularizēšanu, savstarpēju zināšanu apguvi un zināšanu nodošanu, īpaši attiecībā uz rezultātiem, kas nav skaidri redzami; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka pašreiz programmās vietējās attīstības dimensija ir izkliedēta, un tas jānovērš, lai uzlabotu atpazīstamību, atbildību, kā arī projektu popularizēšanu, savstarpēju zināšanu apguvi un zināšanu nodošanu, īpaši attiecībā uz rezultātiem, kas nav skaidri redzami;

| 64. | rosina četrus attiecīgos Komisijas ģenerāldirektorātus pēc iespējas drīzāk sagatavot kopējas norādošas un vienkāršotas instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanas pamatnostādnes būtiskos jautājumos, piemēram, novērtējums par to, kā Kopīgo noteikumu regulas fondus var izmantot, lai praktiski īstenotu integrētas vietējās programmas un atsevišķus projektus, un par tādiem jautājumiem kā izdevumu atbilstīgums, ziņošana, sadarbība, revīzija un atbilstības novērtēšana, kā arī popularizēšana un zināšanu nodošanas metodes. Izstrādājot šos dokumentus, Komisijai vajadzētu organizēt stratēģisku dialogu ar valsts, reģionālās un vietējās attīstības veicinātājiem, kas var norādīt uz dažiem jautājumiem, kuriem pamatnostādnēs jāpievērš zmanība, kā arī ierosināt dažus iespējamos risinājumus un minēt jau sāktu vietējās attīstības partnerību piemērus. |
| --- | --- |

64.

rosina četrus attiecīgos Komisijas ģenerāldirektorātus pēc iespējas drīzāk sagatavot kopējas norādošas un vienkāršotas instrumenta “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” izmantošanas pamatnostādnes būtiskos jautājumos, piemēram, novērtējums par to, kā Kopīgo noteikumu regulas fondus var izmantot, lai praktiski īstenotu integrētas vietējās programmas un atsevišķus projektus, un par tādiem jautājumiem kā izdevumu atbilstīgums, ziņošana, sadarbība, revīzija un atbilstības novērtēšana, kā arī popularizēšana un zināšanu nodošanas metodes. Izstrādājot šos dokumentus, Komisijai vajadzētu organizēt stratēģisku dialogu ar valsts, reģionālās un vietējās attīstības veicinātājiem, kas var norādīt uz dažiem jautājumiem, kuriem pamatnostādnēs jāpievērš zmanība, kā arī ierosināt dažus iespējamos risinājumus un minēt jau sāktu vietējās attīstības partnerību piemērus.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Programmu “RURBACT” paredzēts balstīt uz RUR@CT tīkla pieredzi, lai labāk ņemtu vērā pilsētu un lauku dimensijas savstarpējo saikni.

1

RURBACT

RUR@CT

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/25

---

Reģionu komitejas atzinums “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”

2013/C 17/06

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi īpašu uzmanību veltīt gadījumiem, kuri ļoti būtiski ietekmē iekšējo tirgu, un noteikt skaidrākas prioritātes attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanas kārtību, tā mazinot visām iesaistītajām pusēm — Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām — radīto slogu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi īpašu uzmanību veltīt gadījumiem, kuri ļoti būtiski ietekmē iekšējo tirgu, un noteikt skaidrākas prioritātes attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanas kārtību, tā mazinot visām iesaistītajām pusēm — Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām — radīto slogu;

| — | atzīmē, ka šo apņemšanos prioritāru uzmanību veltīt valsts atbalstam, kas patiešām būtiski ietekmē iekšējo tirgu, būtu jāsāk pildīt, piemēram, precizējot kritēriju “ietekme uz pārrobežu tirdzniecību” un konkretizējot jēdzienu “uzņēmums”; |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka šo apņemšanos prioritāru uzmanību veltīt valsts atbalstam, kas patiešām būtiski ietekmē iekšējo tirgu, būtu jāsāk pildīt, piemēram, precizējot kritēriju “ietekme uz pārrobežu tirdzniecību” un konkretizējot jēdzienu “uzņēmums”;

| — | rosina vienlaikus ievērot, ka maksājumus par būtībā vietēja rakstura darbībām juridiski var kvalificēt kā valsts atbalstu, bet tiem var būt ierobežota ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

rosina vienlaikus ievērot, ka maksājumus par būtībā vietēja rakstura darbībām juridiski var kvalificēt kā valsts atbalstu, bet tiem var būt ierobežota ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību;

| — | uzsver: lai sasniegtu šajā modernizācijas iniciatīvā Komisijas izvirzītos mērķus, De minimis regulā būtu jāpaaugstina robežvērtības, atbilstoši paaugstinot arī īpašās de minimis robežvērtības attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Pilnvarojošā regulā būtu jāpaplašina horizontālās kategorijas, kā arī atbilstoši jāpaplašina un jāprecizē Grupu atbrīvojuma regula. |
| --- | --- |

—

uzsver: lai sasniegtu šajā modernizācijas iniciatīvā Komisijas izvirzītos mērķus, De minimis regulā būtu jāpaaugstina robežvērtības, atbilstoši paaugstinot arī īpašās de minimis robežvērtības attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Pilnvarojošā regulā būtu jāpaplašina horizontālās kategorijas, kā arī atbilstoši jāpaplašina un jāprecizē Grupu atbrīvojuma regula.

| Ziņotājs | Clemens LINDEMANN kgs (DE/PSE), Saarpfalz apgabala padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”
  COM(2012) 209 final |

Ziņotājs

Clemens LINDEMANN kgs (DE/PSE), Saarpfalz apgabala padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”

COM(2012) 209 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas atziņu, ka valsts atbalsta noteikumi pašlaik veido sadrumstalotu un sarežģītu tiesisko regulējumu, kas neatkarīgi no tā, cik liela ir tā ietekme uz iekšējo tirgu, visām iesaistītajām pusēm rada lielu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas atziņu, ka valsts atbalsta noteikumi pašlaik veido sadrumstalotu un sarežģītu tiesisko regulējumu, kas neatkarīgi no tā, cik liela ir tā ietekme uz iekšējo tirgu, visām iesaistītajām pusēm rada lielu administratīvo slogu;

| 2. | rosina tādēļ būtiski vienkāršot atbalsta noteikumus, nodrošināt, ka tie attiecas uz būtiskiem gadījumiem, uzlabot to praktisko piemērošanu, paātrināt procedūras un samazināt procedūru skaitu; |
| --- | --- |

2.

rosina tādēļ būtiski vienkāršot atbalsta noteikumus, nodrošināt, ka tie attiecas uz būtiskiem gadījumiem, uzlabot to praktisko piemērošanu, paātrināt procedūras un samazināt procedūru skaitu;

| 3. | tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos vienkāršot noteikumus un precizēt svarīgus jēdzienus; |
| --- | --- |

3.

tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos vienkāršot noteikumus un precizēt svarīgus jēdzienus;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi īpašu uzmanību veltīt gadījumiem, kuri ļoti būtiski ietekmē iekšējo tirgu, un noteikt skaidrākas prioritātes attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanas kārtību, tā mazinot visām iesaistītajām pusēm — Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām — radīto slogu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi īpašu uzmanību veltīt gadījumiem, kuri ļoti būtiski ietekmē iekšējo tirgu, un noteikt skaidrākas prioritātes attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanas kārtību, tā mazinot visām iesaistītajām pusēm — Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām — radīto slogu;

| 5. | atzīmē, ka šo apņemšanos prioritāru uzmanību veltīt valsts atbalstam, kas patiešām būtiski ietekmē iekšējo tirgu, būtu jāsāk pildīt, piemēram, precizējot kritēriju “ietekme uz pārrobežu tirdzniecību” un konkretizējot jēdzienu “uzņēmums”; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka šo apņemšanos prioritāru uzmanību veltīt valsts atbalstam, kas patiešām būtiski ietekmē iekšējo tirgu, būtu jāsāk pildīt, piemēram, precizējot kritēriju “ietekme uz pārrobežu tirdzniecību” un konkretizējot jēdzienu “uzņēmums”;

| 6. | rosina Eiropas Komisiju precizēt, kādi nosacījumi liecina par negatīvu ietekmi uz dalībvalstu tirdzniecību un kādai darbībai nav būtiskas ietekmes uz iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

6.

rosina Eiropas Komisiju precizēt, kādi nosacījumi liecina par negatīvu ietekmi uz dalībvalstu tirdzniecību un kādai darbībai nav būtiskas ietekmes uz iekšējo tirgu;

| 7. | rosina vienlaikus ievērot, ka maksājumus par būtībā vietēja rakstura darbībām juridiski var kvalificēt kā valsts atbalstu, bet tiem var būt ierobežota ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību; |
| --- | --- |

7.

rosina vienlaikus ievērot, ka maksājumus par būtībā vietēja rakstura darbībām juridiski var kvalificēt kā valsts atbalstu, bet tiem var būt ierobežota ietekme uz dalībvalstu tirdzniecību;

| 8. | ierosina apsvērt vismaz iespēju vienkāršot procedūru, ja tiek noraidīts priekšlikums attiecināt atbrīvojumu uz visiem šiem kompensācijas maksājumiem; |
| --- | --- |

8.

ierosina apsvērt vismaz iespēju vienkāršot procedūru, ja tiek noraidīts priekšlikums attiecināt atbrīvojumu uz visiem šiem kompensācijas maksājumiem;

| 9. | rosina precizēt jēdzienu “uzņēmums” (piemēram, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem), skaidrāk norobežojot komerciālo un nekomerciālo jomu un dalībvalstīm un Komisijai kopīgi izstrādājot īpašu katras dalībvalsts sarakstu. Abstraktie kritēriji gan ļauj ņemt vērā arī dinamisku attīstību, taču kopīgi izstrādāti saraksti rada tiesisko noteiktību attiecīgajās jomās. Tā varētu atvieglot gan vietējo un reģionālo pašvaldību, gan Komisijas darbu; |
| --- | --- |

9.

rosina precizēt jēdzienu “uzņēmums” (piemēram, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem), skaidrāk norobežojot komerciālo un nekomerciālo jomu un dalībvalstīm un Komisijai kopīgi izstrādājot īpašu katras dalībvalsts sarakstu. Abstraktie kritēriji gan ļauj ņemt vērā arī dinamisku attīstību, taču kopīgi izstrādāti saraksti rada tiesisko noteiktību attiecīgajās jomās. Tā varētu atvieglot gan vietējo un reģionālo pašvaldību, gan Komisijas darbu;

| 10. | ierosina: ja šāds risinājums tiek noraidīts, būtu jāprecizē nosacījumi, kas liecina par saimniecisku darbību šajās jomās; |
| --- | --- |

10.

ierosina: ja šāds risinājums tiek noraidīts, būtu jāprecizē nosacījumi, kas liecina par saimniecisku darbību šajās jomās;

| 11. | uzskata, ka jēdziens “uzņēmums” parasti neattiecas uz darbību sociālajā, kultūras un izglītības jomā un vispārējas nozīmes nekomerciāliem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka jēdziens “uzņēmums” parasti neattiecas uz darbību sociālajā, kultūras un izglītības jomā un vispārējas nozīmes nekomerciāliem pakalpojumiem;

| 12. | uzsver, ka Eiropas Komisija nebūtu sistemātiski jāinformē par atbalstu, kura apmērs un joma ir ļoti ierobežota, un šajā gadījumā dalībvalstīm būtu jāuzņemas atbildība par atbalsta noteikumu piemērošanu (piemēram, nosakot atbrīvojumus un piemērojot de minimis noteikumus); |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Eiropas Komisija nebūtu sistemātiski jāinformē par atbalstu, kura apmērs un joma ir ļoti ierobežota, un šajā gadījumā dalībvalstīm būtu jāuzņemas atbildība par atbalsta noteikumu piemērošanu (piemēram, nosakot atbrīvojumus un piemērojot de minimis noteikumus);

| 13. | uzsver: lai sasniegtu šajā modernizācijas iniciatīvā Komisijas izvirzītos mērķus, De minimis regulā būtu jāpaaugstina robežvērtības, atbilstoši paaugstinot arī īpašās de minimis robežvērtības attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Pilnvarojošā regulā būtu jāpaplašina horizontālās kategorijas, kā arī atbilstoši jāpaplašina un jāprecizē Grupu atbrīvojuma regula; |
| --- | --- |

13.

uzsver: lai sasniegtu šajā modernizācijas iniciatīvā Komisijas izvirzītos mērķus, De minimis regulā būtu jāpaaugstina robežvērtības, atbilstoši paaugstinot arī īpašās de minimis robežvērtības attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Pilnvarojošā regulā būtu jāpaplašina horizontālās kategorijas, kā arī atbilstoši jāpaplašina un jāprecizē Grupu atbrīvojuma regula;

| 14. | uzsver, ka vispārējie atbalsta noteikumi, kas ir šajā atzinumā aplūkotās modernizācijas iniciatīvas pamatā, un atbalsta noteikumi (tā dēvētais Almunia tiesību aktu kopums), kuri attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ir precīzāk jānorobežo, īpašu uzmanību veltot strīdīgiem gadījumiem, kad šādi pakalpojumi nav pietiekami skaidri klasificēti; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka vispārējie atbalsta noteikumi, kas ir šajā atzinumā aplūkotās modernizācijas iniciatīvas pamatā, un atbalsta noteikumi (tā dēvētais Almunia tiesību aktu kopums), kuri attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ir precīzāk jānorobežo, īpašu uzmanību veltot strīdīgiem gadījumiem, kad šādi pakalpojumi nav pietiekami skaidri klasificēti;

Vairāk uzmanības stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka vairāk uzmanības pievērsts stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Taču nav pieļaujams, ka paredzētās vienkāršošanas vietā publiskās iestādes vēlāk saskaras ar vēl vairāk noteikumiem, kas kļuvuši sarežģītāki; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka vairāk uzmanības pievērsts stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Taču nav pieļaujams, ka paredzētās vienkāršošanas vietā publiskās iestādes vēlāk saskaras ar vēl vairāk noteikumiem, kas kļuvuši sarežģītāki;

| 16. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nozīmīgas ir Reģionālā atbalsta pamatnostādnes, jo tās nosaka, kādās jomās un kādu nozaru uzņēmumi var saņemt atbalstu. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt rīcības brīvībai arī atbalstāmos reģionos atbalstīt uzņēmumus neatkarīgi no to lieluma; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nozīmīgas ir Reģionālā atbalsta pamatnostādnes, jo tās nosaka, kādās jomās un kādu nozaru uzņēmumi var saņemt atbalstu. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt rīcības brīvībai arī atbalstāmos reģionos atbalstīt uzņēmumus neatkarīgi no to lieluma;

| 17. | uzsver, ka it sevišķi lauku vai kalnu rajonos vērojamo demogrāfisko pārmaiņu vai pastāvīgu nelabvēlīgu dabas apstākļu dēļ iespējas sniegt elastīgu un vietējiem apstākļiem atbilstošu atbalstu ir jānodrošina tajās vietās, kur atbalsta pasākumi ir īpaši vajadzīgi; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka it sevišķi lauku vai kalnu rajonos vērojamo demogrāfisko pārmaiņu vai pastāvīgu nelabvēlīgu dabas apstākļu dēļ iespējas sniegt elastīgu un vietējiem apstākļiem atbilstošu atbalstu ir jānodrošina tajās vietās, kur atbalsta pasākumi ir īpaši vajadzīgi;

| 18. | rosina nodrošināt lielāku rīcības brīvību izstrādāt vietējam un reģionālajam līmenim piemērotas attīstības stratēģijas un atbalsta pasākumus, kā arī iespēju veidot reģionu budžetus; |
| --- | --- |

18.

rosina nodrošināt lielāku rīcības brīvību izstrādāt vietējam un reģionālajam līmenim piemērotas attīstības stratēģijas un atbalsta pasākumus, kā arī iespēju veidot reģionu budžetus;

| 19. | secina, ka reģionālo vadlīniju pārstrādāšana saistībā ar valsts atbalstu 2014.–2020. gadam nedrīkst radīt nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, ja runa ir par iedzīvotāju maksimālo skaitu, un arī lielie uzņēmumi turpmāk ir jāņem vērā visās jomās; |
| --- | --- |

19.

secina, ka reģionālo vadlīniju pārstrādāšana saistībā ar valsts atbalstu 2014.–2020. gadam nedrīkst radīt nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, ja runa ir par iedzīvotāju maksimālo skaitu, un arī lielie uzņēmumi turpmāk ir jāņem vērā visās jomās;

| 20. | atzinīgi vērtē tādu instrumentu kā integrētie teritoriālie ieguldījumi. Tas paver iespējas veidot politiku vietējā līmenī un veikt ieguldījumus, kas aptver dažādas jomas; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē tādu instrumentu kā integrētie teritoriālie ieguldījumi. Tas paver iespējas veidot politiku vietējā līmenī un veikt ieguldījumus, kas aptver dažādas jomas;

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija cenšas īstenot integrētāku pieeju un uzlabot atbalsta pasākumu koordināciju; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija cenšas īstenot integrētāku pieeju un uzlabot atbalsta pasākumu koordināciju;

| 22. | atzinīgi vērtē iespēju izmantot dažādus atbalsta instrumentus un saņemt finansējumu no vairākiem fondiem un ar šīm iespējām saistītos uzlabojumus reģionālā atbalsta līdzekļu ilgtspējīgā izlietošanā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē iespēju izmantot dažādus atbalsta instrumentus un saņemt finansējumu no vairākiem fondiem un ar šīm iespējām saistītos uzlabojumus reģionālā atbalsta līdzekļu ilgtspējīgā izlietošanā;

| 23. | šajā kontekstā un saistībā ar valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu prasa, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem paredzētais valsts atbalsts, ko saskaņā ar 2011. gada 20. decembra lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, a priori tiktu uzskatīts par atbilstošu Līguma noteikumiem un vienlaikus tiesīgu uz līdzfinansējumu no struktūrfondiem, netiktu iekļauts atbalsta intensitātes maksimālās robežvērtības aprēķināšanā vai tiktu iekļauts ar īpaši pazeminātu likmi. Šāds precizējums būtu jāizdara vai nu valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu grozītajā versijā, vai ar paziņojumu par valsts atbalsta shēmu, kas piemērojama struktūrfondiem, no kuriem finansē vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus; |
| --- | --- |

23.

šajā kontekstā un saistībā ar valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu prasa, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem paredzētais valsts atbalsts, ko saskaņā ar 2011. gada 20. decembra lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, a priori tiktu uzskatīts par atbilstošu Līguma noteikumiem un vienlaikus tiesīgu uz līdzfinansējumu no struktūrfondiem, netiktu iekļauts atbalsta intensitātes maksimālās robežvērtības aprēķināšanā vai tiktu iekļauts ar īpaši pazeminātu likmi. Šāds precizējums būtu jāizdara vai nu valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu grozītajā versijā, vai ar paziņojumu par valsts atbalsta shēmu, kas piemērojama struktūrfondiem, no kuriem finansē vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus;

| 24. | neatlaidīgi aicina Komisiju atzīt, ka, neraugoties uz publisku pilnvarojumu, publisks finansējums publiskas infrastruktūras projektiem nebūtu jāuzskata par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

24.

neatlaidīgi aicina Komisiju atzīt, ka, neraugoties uz publisku pilnvarojumu, publisks finansējums publiskas infrastruktūras projektiem nebūtu jāuzskata par valsts atbalstu;

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi precizēt valsts atbalsta piemērošanu infrastruktūrām, jo ir sarežģīti interpretēt Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedumu lietā Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) un Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) pret Eiropas Komisiju, un tāpēc ir ievērojami aizkavējušās ex ante pārbaudes 200 projektiem, ko finansē no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ir svarīgi precizēt valsts atbalsta piemērošanu infrastruktūrām, jo ir sarežģīti interpretēt Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedumu lietā Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) un Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) pret Eiropas Komisiju, un tāpēc ir ievērojami aizkavējušās ex ante pārbaudes 200 projektiem, ko finansē no struktūrfondiem;

Valsts atbalsta noteikumu vienkāršošana

| 26. | atbalsta Komisijas ieceri publicēt paziņojumu, kurā skaidrots, kā, ievērojot pieņemtos lēmumus un tiesu judikatūru, interpretējams jēdziens “valsts atbalsts”, un piemērot šo jēdzienu visur vienādi; |
| --- | --- |

26.

atbalsta Komisijas ieceri publicēt paziņojumu, kurā skaidrots, kā, ievērojot pieņemtos lēmumus un tiesu judikatūru, interpretējams jēdziens “valsts atbalsts”, un piemērot šo jēdzienu visur vienādi;

| 27. | uzsver, ka jāsagatavo tādi skaidrojošie paziņojumi, lai pēc to publicēšanas nebūtu vajadzīgi vēl papildu skaidrojumi. Noteikti būtu jāizvairās no nenoteiktu juridisko terminu lietošanas; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jāsagatavo tādi skaidrojošie paziņojumi, lai pēc to publicēšanas nebūtu vajadzīgi vēl papildu skaidrojumi. Noteikti būtu jāizvairās no nenoteiktu juridisko terminu lietošanas;

| 28. | atbalsta Komisijas ieceri pilnveidot un, ja iespējams, apvienot daudzos sekundāro tiesību aktus un ieteikuma tiesību instrumentus, kas attiecas uz valsts atbalstu (regulas, paziņojumus, pamatnostādnes utt.); |
| --- | --- |

28.

atbalsta Komisijas ieceri pilnveidot un, ja iespējams, apvienot daudzos sekundāro tiesību aktus un ieteikuma tiesību instrumentus, kas attiecas uz valsts atbalstu (regulas, paziņojumus, pamatnostādnes utt.);

| 29. | principā neatbalsta Eiropas Komisijas vēlmi atbilstības novērtēšanā ņemt vērā vēl citus kvalitātes un efektivitātes apsvērumus. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību sadaļu, kas attiecas uz konkurenci, Komisija principā nav pilnvarota noteikt kvalitātes un efektivitātes kritērijus, kas vēl vairāk ierobežo vietējo un reģionālo atbalsta sniedzēju rīcības brīvību. Tā kā vietējā līmeņa iestādēm jāvar brīvi rīkoties, tām arī turpmāk jābūt tiesīgām pieņemt lēmumus par kvalitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

29.

principā neatbalsta Eiropas Komisijas vēlmi atbilstības novērtēšanā ņemt vērā vēl citus kvalitātes un efektivitātes apsvērumus. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību sadaļu, kas attiecas uz konkurenci, Komisija principā nav pilnvarota noteikt kvalitātes un efektivitātes kritērijus, kas vēl vairāk ierobežo vietējo un reģionālo atbalsta sniedzēju rīcības brīvību. Tā kā vietējā līmeņa iestādēm jāvar brīvi rīkoties, tām arī turpmāk jābūt tiesīgām pieņemt lēmumus par kvalitāti un efektivitāti;

| 30. | atzīmē, ka dalībvalstu iestādēm tiek izvirzītas prasības sniegt arvien vairāk ziņojumu, tā radot milzīgu birokrātisku slogu gan dalībvalstīm, gan arī Komisijai; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka dalībvalstu iestādēm tiek izvirzītas prasības sniegt arvien vairāk ziņojumu, tā radot milzīgu birokrātisku slogu gan dalībvalstīm, gan arī Komisijai;

| 31. | uzsver: īpaši tāpēc, ka ES izvirzījusi mērķi mazināt birokrātiju, ir jāizveido sistēma, kas ļautu veikt pārbaudes izlases kārtā, lai gadījumos, kad noteikta finansiāla robežvērtība netiek pārsniegta, varētu pilnībā atteikties no visaptverošu ziņojumu sniegšanas; |
| --- | --- |

31.

uzsver: īpaši tāpēc, ka ES izvirzījusi mērķi mazināt birokrātiju, ir jāizveido sistēma, kas ļautu veikt pārbaudes izlases kārtā, lai gadījumos, kad noteikta finansiāla robežvērtība netiek pārsniegta, varētu pilnībā atteikties no visaptverošu ziņojumu sniegšanas;

Tiesību aktu pārskatīšana

| 32. | Modernizējot ES tiesību normas, kas attiecas uz valsts atbalstu, tiek pārskatīti četri tiesību akti, lai varētu noteikt skaidrākas prioritātes: |
| --- | --- |

32.

Modernizējot ES tiesību normas, kas attiecas uz valsts atbalstu, tiek pārskatīti četri tiesību akti, lai varētu noteikt skaidrākas prioritātes:

a)   Komisijas De minimis regulas pārskatīšana

Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. (LESD 107.) un 88. (LESD 108.) panta piemērošanu de minimis atbalstam

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi piešķirt dalībvalstīm vairāk pilnvaru tādā jomā kā de minimis atbalsts. Taču tā būtu jārīkojas ne tikai saistībā ar nelielu atbalstu, bet arī saistībā ar visa veida atbalstu. Tas, pirmkārt, būtiski atvieglotu Komisijas darbu un, otrkārt, sniegtu labumu arī vietējām iestādēm, jo valstu līmenis vietējās vajadzības izprot labāk nekā Komisija; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi piešķirt dalībvalstīm vairāk pilnvaru tādā jomā kā de minimis atbalsts. Taču tā būtu jārīkojas ne tikai saistībā ar nelielu atbalstu, bet arī saistībā ar visa veida atbalstu. Tas, pirmkārt, būtiski atvieglotu Komisijas darbu un, otrkārt, sniegtu labumu arī vietējām iestādēm, jo valstu līmenis vietējās vajadzības izprot labāk nekā Komisija;

| 34. | rosina Vispārējā de minimis regulā noteikto robežvērtību paaugstināt no 200 000euro līdz vismaz 500 000euro trīs taksācijas gados, jo šāds risinājums atbilstu pamatotajai Komisijas vēlmei vairāk uzmanības veltīt gadījumiem, kam ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

34.

rosina Vispārējā de minimis regulā noteikto robežvērtību paaugstināt no 200 000euro līdz vismaz 500 000euro trīs taksācijas gados, jo šāds risinājums atbilstu pamatotajai Komisijas vēlmei vairāk uzmanības veltīt gadījumiem, kam ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu;

| 35. | norāda, ka Īpašā de minimis regula, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un kurā noteiktas augstākas robežvērtības, tika izstrādāta, apzinoties un neievērojot to, ka Vispārējā de minimis regulā noteiktas zemākas robežvērtības; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka Īpašā de minimis regula, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un kurā noteiktas augstākas robežvērtības, tika izstrādāta, apzinoties un neievērojot to, ka Vispārējā de minimis regulā noteiktas zemākas robežvērtības;

| 36. | tādēļ uzsver, ka robežvērtība, kas attiecas uz šiem pakalpojumiem, pretstatā vispārējai de minimis robežvērtībai būtu ievērojami jāpaaugstina, tā ievērojot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu īpašās pazīmes un īpašo nozīmi kopējā struktūrā; |
| --- | --- |

36.

tādēļ uzsver, ka robežvērtība, kas attiecas uz šiem pakalpojumiem, pretstatā vispārējai de minimis robežvērtībai būtu ievērojami jāpaaugstina, tā ievērojot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu īpašās pazīmes un īpašo nozīmi kopējā struktūrā;

| 37. | atgādina, ka saistībā ar Almunia tiesību aktu kopumu tā jau rosināja līdz 800 000euro gadā paaugstināt de minimis robežvērtību, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, un norāda, ka šis ierosinājums joprojām ir spēkā; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka saistībā ar Almunia tiesību aktu kopumu tā jau rosināja līdz 800 000euro gadā paaugstināt de minimis robežvērtību, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, un norāda, ka šis ierosinājums joprojām ir spēkā;

| 38. | saistībā ar atbalstu (garantijām, jo īpaši galvojumiem), kas netiek sniegts, piešķirot subsīdijas, rosina tās De minimis regulas noteikumus, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, piemērot arī attiecībā uz Vispārējo de minimis regulu; |
| --- | --- |

38.

saistībā ar atbalstu (garantijām, jo īpaši galvojumiem), kas netiek sniegts, piešķirot subsīdijas, rosina tās De minimis regulas noteikumus, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, piemērot arī attiecībā uz Vispārējo de minimis regulu;

| 39. | tāpēc uzskata, ka jārīkojas konsekventi un īpašā robežvērtība, kas attiecas uz individuālo atbalstu, kuru piešķir, pamatojoties uz garantijām, līdzīgi kā De minimis regulā, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ir jāpaaugstina līdz 3,75 miljoniem euro. Tas ir ļoti svarīgi, jo De minimis regulā, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, šādu atbalstu aizliegts apvienot ar cita veida atbalstu, lai segtu vienas un tās pašas kompensējamās izmaksas; |
| --- | --- |

39.

tāpēc uzskata, ka jārīkojas konsekventi un īpašā robežvērtība, kas attiecas uz individuālo atbalstu, kuru piešķir, pamatojoties uz garantijām, līdzīgi kā De minimis regulā, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, ir jāpaaugstina līdz 3,75 miljoniem euro. Tas ir ļoti svarīgi, jo De minimis regulā, kura attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, šādu atbalstu aizliegts apvienot ar cita veida atbalstu, lai segtu vienas un tās pašas kompensējamās izmaksas;

b)   Padomes pieņemtās Pilnvarojošās regulas pārskatīšana

Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/1998 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. (LESD 112.) un 93. (LESD 113.) pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt Padomes pieņemto Pilnvarojošo regulu, lai palielinātu to atbalsta kategoriju kopumu, kuras atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, un tādējādi atbrīvotu no pienākuma informēt par šāda atbalsta sniegšanu; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Komisijas paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt Padomes pieņemto Pilnvarojošo regulu, lai palielinātu to atbalsta kategoriju kopumu, kuras atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, un tādējādi atbrīvotu no pienākuma informēt par šāda atbalsta sniegšanu;

| 41. | atzinīgi vērtē arī Komisijas paziņojumu, ka prasību informēt par atbalsta sniegšanu paredzēts neattiecināt uz šādiem atbalsta veidiem:






  — | atbalstu kultūrai, |
| --- | --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē arī Komisijas paziņojumu, ka prasību informēt par atbalsta sniegšanu paredzēts neattiecināt uz šādiem atbalsta veidiem:

—

atbalstu kultūrai,

| — | atbalstu, kas paredzēts dabas katastrofu nodarīto kaitējumu novēršanai, |
| --- | --- |

—

atbalstu, kas paredzēts dabas katastrofu nodarīto kaitējumu novēršanai,

| — | atbalstu projektiem, ko (daļēji) finansē ES, piemēram, JESSICA, |
| --- | --- |

—

atbalstu projektiem, ko (daļēji) finansē ES, piemēram, JESSICA,

| — | cita veida atbalstu. |
| --- | --- |

—

cita veida atbalstu.

| 42. | ierosina kategorijā “citi” iekļaut nekomerciālu vai uz peļņu neorientētu atbalstu sociālajā, izglītības un veselības jomā, atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai un atbalstu pasākumiem dzīvnieku slimību izskaušanai; |
| --- | --- |

42.

ierosina kategorijā “citi” iekļaut nekomerciālu vai uz peļņu neorientētu atbalstu sociālajā, izglītības un veselības jomā, atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai un atbalstu pasākumiem dzīvnieku slimību izskaušanai;

| 43. | lūdz vēl vairāk precizēt, kāda ir šo horizontālo atbrīvojumu saikne ar atbrīvojuma lēmumu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

43.

lūdz vēl vairāk precizēt, kāda ir šo horizontālo atbrīvojumu saikne ar atbrīvojuma lēmumu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem;

c)   Komisijas pieņemtās Grupu atbrīvojuma regulas pārskatīšana

Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. (LESD 107.) un 88. (LESD 107.) pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

| 44. | atzinīgi vērtē paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir pārskatīt un paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu tajās atbalsta kategorijās, uz kurām attiecas pārskatītā Pilnvarojošā regula, un tādējādi samazināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām radīto administratīvo slogu; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir pārskatīt un paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu tajās atbalsta kategorijās, uz kurām attiecas pārskatītā Pilnvarojošā regula, un tādējādi samazināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām radīto administratīvo slogu;

| 45. | rosina atbilstoši horizontālajai paplašināšanai, kas veikta Pilnvarojošā regulā, paplašināt grupu atbrīvojumu, attiecinot to uz sociālo, izglītības, veselības un platjoslas pieslēguma nodrošināšanas jomu; |
| --- | --- |

45.

rosina atbilstoši horizontālajai paplašināšanai, kas veikta Pilnvarojošā regulā, paplašināt grupu atbrīvojumu, attiecinot to uz sociālo, izglītības, veselības un platjoslas pieslēguma nodrošināšanas jomu;

| 46. | saistībā ar izglītības jomu uzsver, ka atbrīvojums būtu noteikti jāattiecina uz bērnu un pieaugušo izglītību, ja tā nav valsts pakļautībā un to neskar atbalsta noteikumi, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

46.

saistībā ar izglītības jomu uzsver, ka atbrīvojums būtu noteikti jāattiecina uz bērnu un pieaugušo izglītību, ja tā nav valsts pakļautībā un to neskar atbalsta noteikumi, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem;

| 47. | uzsver, ka šāds atbrīvojums būtu jāattiecina arī uz veselības aprūpes pakalpojumiem, ko sniedz specializētas nodaļas vai klīnikas, un nekomerciāliem sociāliem pakalpojumiem, kurus sniedz labdarības organizācijas un veco ļaužu pansionāti (bet ne veco ļaužu mītnes); |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka šāds atbrīvojums būtu jāattiecina arī uz veselības aprūpes pakalpojumiem, ko sniedz specializētas nodaļas vai klīnikas, un nekomerciāliem sociāliem pakalpojumiem, kurus sniedz labdarības organizācijas un veco ļaužu pansionāti (bet ne veco ļaužu mītnes);

| 48. | norāda uz Digitalizācijas programmu un ES mērķi, proti, līdz 2013. gadam visiem ES iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi platjoslas pieslēgumam; |
| --- | --- |

48.

norāda uz Digitalizācijas programmu un ES mērķi, proti, līdz 2013. gadam visiem ES iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi platjoslas pieslēgumam;

| 49. | atzīmē, ka bez atbalsta lauku rajonos neradīsies priekšnoteikumi šādu ātrdarbīgu platjoslas tīklu izveidei, un uzsver, ka atbalsta noteikumi tādēļ nedrīkst nelietderīgi kavēt platjoslas tīklu izveidi lauku rajonos. Lauku rajoni būtu jāaizsargā pret digitālo atstumtību; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka bez atbalsta lauku rajonos neradīsies priekšnoteikumi šādu ātrdarbīgu platjoslas tīklu izveidei, un uzsver, ka atbalsta noteikumi tādēļ nedrīkst nelietderīgi kavēt platjoslas tīklu izveidi lauku rajonos. Lauku rajoni būtu jāaizsargā pret digitālo atstumtību;

| 50. | uzsver, ka šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta priekšrocībām, kuras, kad būs radīta platjoslas infrastruktūra, sniegs pakārtotā platjoslas pakalpojumu tirgus izveidošanās; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta priekšrocībām, kuras, kad būs radīta platjoslas infrastruktūra, sniegs pakārtotā platjoslas pakalpojumu tirgus izveidošanās;

| 51. | pauž sarūgtinājumu par to, ka Eiropas Komisijas iesniegtajā pārskatīto Platjoslas pamatnostādņu projektā nav ņemts vērā vairākkārt izteiktais lūgums būtiski racionalizēt un vienkāršot regulējumu; |
| --- | --- |

51.

pauž sarūgtinājumu par to, ka Eiropas Komisijas iesniegtajā pārskatīto Platjoslas pamatnostādņu projektā nav ņemts vērā vairākkārt izteiktais lūgums būtiski racionalizēt un vienkāršot regulējumu;

| 52. | pauž ierosinājumu Eiropas Komisijai Grupu atbrīvojuma regulā iekļaut platjoslas tīkla izveidi un tādējādi nodrošināt, ka visaptverošu platjoslas tīklu var izveidot arī mazāk apdzīvotos reģionos, kur, kā liecina aplēses, ienākumi būs pārāk mazi, lai pilnībā segtu tehnikas uzstādīšanas un ekspluatācijas izmaksas; |
| --- | --- |

52.

pauž ierosinājumu Eiropas Komisijai Grupu atbrīvojuma regulā iekļaut platjoslas tīkla izveidi un tādējādi nodrošināt, ka visaptverošu platjoslas tīklu var izveidot arī mazāk apdzīvotos reģionos, kur, kā liecina aplēses, ienākumi būs pārāk mazi, lai pilnībā segtu tehnikas uzstādīšanas un ekspluatācijas izmaksas;

| 53. | rosina atbilstoši horizontālajai paplašināšanai, kas veikta Pilnvarojošā regulā, paplašināt grupu atbrīvojumu, attiecinot to uz pasākumiem dzīvnieku slimību izskaušanai un, jo īpaši, uz epidēmijas gadījumā vajadzīgo iekārtu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

53.

rosina atbilstoši horizontālajai paplašināšanai, kas veikta Pilnvarojošā regulā, paplašināt grupu atbrīvojumu, attiecinot to uz pasākumiem dzīvnieku slimību izskaušanai un, jo īpaši, uz epidēmijas gadījumā vajadzīgo iekārtu nodrošināšanu;

| 54. | atzinīgi vērtē to, ka, paplašinot atbrīvojumu, lielāka atbildība tiks uzticēta dalībvalstīm, kā arī to, ka dalībvalstīm tiks uzticēta lielāka atbildība par atbalsta kontroli kopumā; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē to, ka, paplašinot atbrīvojumu, lielāka atbildība tiks uzticēta dalībvalstīm, kā arī to, ka dalībvalstīm tiks uzticēta lielāka atbildība par atbalsta kontroli kopumā;

| 55. | uzsver, ka to nedrīkst darīt, lai atvieglotu tikai Komisijas darbu, taču vienlaikus ar daudzām informēšanas un dokumentu iesniegšanas prasībām, precīziem un sīki izstrādātiem izmantošanas noteikumiem un citiem pienākumiem arvien vairāk palielinātu slogu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka to nedrīkst darīt, lai atvieglotu tikai Komisijas darbu, taču vienlaikus ar daudzām informēšanas un dokumentu iesniegšanas prasībām, precīziem un sīki izstrādātiem izmantošanas noteikumiem un citiem pienākumiem arvien vairāk palielinātu slogu dalībvalstīm;

| 56. | tādēļ uzskata arī, ka Komisijai piešķirtās ex post kontroles tiesības nedrīkst paplašināt un Komisijai atbildība būtu patiesībā jāuztic attiecīgajai dalībvalstij. Dalībvalstīs izveidotās atbalsta kontroles iestādes nedrīkst kļūt par tādām kā “provizoriskas kontroles iestādēm”, kas darbojas Konkurences ģenerāldirektorāta interesēs, un tas būtu jāievēro vismaz tajos gadījumos, kad lēmējtiesības ir Komisijai; |
| --- | --- |

56.

tādēļ uzskata arī, ka Komisijai piešķirtās ex post kontroles tiesības nedrīkst paplašināt un Komisijai atbildība būtu patiesībā jāuztic attiecīgajai dalībvalstij. Dalībvalstīs izveidotās atbalsta kontroles iestādes nedrīkst kļūt par tādām kā “provizoriskas kontroles iestādēm”, kas darbojas Konkurences ģenerāldirektorāta interesēs, un tas būtu jāievēro vismaz tajos gadījumos, kad lēmējtiesības ir Komisijai;

| 57. | nepiekrīt Komisijas iecerei atbalsta kontroli dalībvalstīs uzticēt neatkarīgām iestādēm (piemēram, konkurences iestādēm), jo lemšana par atbalsta kontroles organizāciju valstīs nav Komisijas, bet vienīgi dalībvalstu kompetencē. Šī paša iemesla dēļ nav atbalstāma iespēja, ka Eiropas Komisija pati varētu veikt apsekojumus; |
| --- | --- |

57.

nepiekrīt Komisijas iecerei atbalsta kontroli dalībvalstīs uzticēt neatkarīgām iestādēm (piemēram, konkurences iestādēm), jo lemšana par atbalsta kontroles organizāciju valstīs nav Komisijas, bet vienīgi dalībvalstu kompetencē. Šī paša iemesla dēļ nav atbalstāma iespēja, ka Eiropas Komisija pati varētu veikt apsekojumus;

d)   Padomes pieņemtās Procedūras regulas pārskatīšana

Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (LESD 113. panta) piemērošanai

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka Procedūras regulas noteikumi ir vienkāršoti; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē to, ka Procedūras regulas noteikumi ir vienkāršoti;

| 59. | neatbalsta jaunu izmeklēšanas pilnvaru piešķiršanu Eiropas Komisijai, lai tā, izmantojot, piemēram, tirgus informācijas sistēmu (market information tools), un tādējādi apejot dalībvalstis, varētu pārbaudīt uzņēmumu darbību. Tā būtu dalībvalstu pilnvaru nodošana ES līmenim. |
| --- | --- |

59.

neatbalsta jaunu izmeklēšanas pilnvaru piešķiršanu Eiropas Komisijai, lai tā, izmantojot, piemēram, tirgus informācijas sistēmu (market information tools), un tādējādi apejot dalībvalstis, varētu pārbaudīt uzņēmumu darbību. Tā būtu dalībvalstu pilnvaru nodošana ES līmenim.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/30

---

Reģionu komitejas atzinums “Virzībā uz septīto vides rīcības programmu – ES vides tiesību aktu labāka īstenošana”

2013/C 17/07

REĢIONU KOMITEJA

| — | aicina Septītajā vides rīcības programmā iekļaut atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenošanas procesā, konkrēti, ietverot šādus elementus: to lielāka iesaiste visā ES tiesību aktu formulēšanas, transponēšanas un izvērtēšanas procesā; efektīva politika emisiju samazināšanai to rašanās vietā un izmaksu atgūšanas iespēju palielināšana vietējām un reģionālajām pašvaldībām; uzsvars uz to, kā ilgtspējīgi apsaimniekot pilsētas vidi, galveno uzmanību pievēršot integrētai vides plānošanai, ilgtspējīgai mobilitātei, dzīves kvalitātei un sabiedrības veselībai; tiesību aktu pieņemšanas un vēlākas pārskatīšanas grafika noteikšana; |
| --- | --- |

—

aicina Septītajā vides rīcības programmā iekļaut atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenošanas procesā, konkrēti, ietverot šādus elementus: to lielāka iesaiste visā ES tiesību aktu formulēšanas, transponēšanas un izvērtēšanas procesā; efektīva politika emisiju samazināšanai to rašanās vietā un izmaksu atgūšanas iespēju palielināšana vietējām un reģionālajām pašvaldībām; uzsvars uz to, kā ilgtspējīgi apsaimniekot pilsētas vidi, galveno uzmanību pievēršot integrētai vides plānošanai, ilgtspējīgai mobilitātei, dzīves kvalitātei un sabiedrības veselībai; tiesību aktu pieņemšanas un vēlākas pārskatīšanas grafika noteikšana;

| — | atbalsta informācijas strukturēšanas, aktīvas izplatīšanas un pieejamības uzlabošanu, tostarp strukturētas īstenošanas un informācijas sistēmas (SIIF) izveidi; finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir struktūrfondu (2007–2014) tehniskās palīdzības un nākamajā plānošanas periodā arī LIFE programmas ietvaros; |
| --- | --- |

—

atbalsta informācijas strukturēšanas, aktīvas izplatīšanas un pieejamības uzlabošanu, tostarp strukturētas īstenošanas un informācijas sistēmas (SIIF) izveidi; finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir struktūrfondu (2007–2014) tehniskās palīdzības un nākamajā plānošanas periodā arī LIFE programmas ietvaros;

| — | uzskata, ka ar Septīto vides rīcības programmu būtu jāuzliek pienākums ES un dalībvalstīm ieviest jaunus un spēcīgākus reaģēšanas instrumentus, piemēram, vispārēju ES satvaru vides inspekcijām un uzraudzībai, Eiropas Komisijai piešķirtas izmeklēšanas iespējas, vispārējus kritērijus sūdzību izskatīšanai valstīs un Direktīvu par tiesu iestāžu pieejamību; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ar Septīto vides rīcības programmu būtu jāuzliek pienākums ES un dalībvalstīm ieviest jaunus un spēcīgākus reaģēšanas instrumentus, piemēram, vispārēju ES satvaru vides inspekcijām un uzraudzībai, Eiropas Komisijai piešķirtas izmeklēšanas iespējas, vispārējus kritērijus sūdzību izskatīšanai valstīs un Direktīvu par tiesu iestāžu pieejamību;

| — | atzinīgi vērtē ierosinātos partnerību īstenošanas nolīgumus, tomēr tie būtu jāslēdz ne tikai starp Eiropas Komisiju un attiecīgo dalībvalsti, bet tajos būtu jāiesaista arī viena vai vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai pienācīgi atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē ierosinātos partnerību īstenošanas nolīgumus, tomēr tie būtu jāslēdz ne tikai starp Eiropas Komisiju un attiecīgo dalībvalsti, bet tajos būtu jāiesaista arī viena vai vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai pienācīgi atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldību;

| — | iesaka uzlabot rezultātus vides aizsardzības jomā, izmantojot inovatīvās daudzlīmeņu pārvaldības metodes, tostarp paplašinot Pilsētas mēru paktu, tajā iekļaujot resursu efektīvu izmantošanu un pilnveidojot “Eiropas Zaļās galvaspilsētas” balvu; |
| --- | --- |

—

iesaka uzlabot rezultātus vides aizsardzības jomā, izmantojot inovatīvās daudzlīmeņu pārvaldības metodes, tostarp paplašinot Pilsētas mēru paktu, tajā iekļaujot resursu efektīvu izmantošanu un pilnveidojot “Eiropas Zaļās galvaspilsētas” balvu;

| — | pozitīvi vērtē atbalstu, ko paziņojumā Eiropas Komisija paudusi RK priekšlikumam, ka kopīgi jārīko regulārs forums, kurā apspriestu reģionālās un vietējās problēmas un risinājumus ES vides tiesību piemērošanā. |
| --- | --- |

—

pozitīvi vērtē atbalstu, ko paziņojumā Eiropas Komisija paudusi RK priekšlikumam, ka kopīgi jārīko regulārs forums, kurā apspriestu reģionālās un vietējās problēmas un risinājumus ES vides tiesību piemērošanā.

| Ziņotāja | Nilgun CANVER kdze (UK/PSE) Londonas pilsētas Haringejas rajona padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Paziņojums “Lielāki ieguvumi ES vides pasākumu jomā — uzticības vairošana ar padziļinātām zināšanām un reaģēšanas spēju”
  COM(2012) 95 final |

Ziņotāja

Nilgun CANVER kdze (UK/PSE) Londonas pilsētas Haringejas rajona padomes locekle

Atsauces dokuments

Paziņojums “Lielāki ieguvumi ES vides pasākumu jomā — uzticības vairošana ar padziļinātām zināšanām un reaģēšanas spēju”

COM(2012) 95 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Vispārīgas piezīmes

| 1. | norāda, ka šā atzinuma mērķis ir izpildīt trīs uzdevumus:






  — | reaģēt uz Eiropas Komisijas 2012. gada 7. marta paziņojumu un sekmēt Septītās vides rīcības programmas (7. VRP) izstrādāšanas turpmāko virzību, |
| --- | --- | --- |

1.

norāda, ka šā atzinuma mērķis ir izpildīt trīs uzdevumus:

—

reaģēt uz Eiropas Komisijas 2012. gada 7. marta paziņojumu un sekmēt Septītās vides rīcības programmas (7. VRP) izstrādāšanas turpmāko virzību,

| — | sniegt ieguldījumu debatēs par plānoto 7. VRP un tās paredzēto uzsvaru uz labāku īstenošanu, |
| --- | --- |

—

sniegt ieguldījumu debatēs par plānoto 7. VRP un tās paredzēto uzsvaru uz labāku īstenošanu,

| — | papildināt agrāko RK izpētes atzinumu “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma turpmākajā vides politikā” (CdR 164/2010 fin), kurā norādītas iespējas, kā vides aizsardzības efektivitāti iespējams palielināt visos pārvaldības līmeņos un visos politikas izstrādes posmos; |
| --- | --- |

—

papildināt agrāko RK izpētes atzinumu “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma turpmākajā vides politikā” (CdR 164/2010 fin), kurā norādītas iespējas, kā vides aizsardzības efektivitāti iespējams palielināt visos pārvaldības līmeņos un visos politikas izstrādes posmos;

| 2. | atzīst: ja 2008. gada paziņojumā par ES vides tiesību aktu īstenošanu (1) galvenā uzmanība tika pievērsta Eiropas Komisijas izpildvaras pilnvarām vērsties pret ES vides tiesību aktu pārkāpumiem, tad 2012. gada paziņojuma temats ir jautājums, kā laba pārvaldība valstu, reģionālajā un vietējā līmenī varētu uzlabot īstenošanu. Tas atspoguļo Reģionu komitejas agrāko kritiku un ieteikumus (2); |
| --- | --- |

2.

atzīst: ja 2008. gada paziņojumā par ES vides tiesību aktu īstenošanu (1) galvenā uzmanība tika pievērsta Eiropas Komisijas izpildvaras pilnvarām vērsties pret ES vides tiesību aktu pārkāpumiem, tad 2012. gada paziņojuma temats ir jautājums, kā laba pārvaldība valstu, reģionālajā un vietējā līmenī varētu uzlabot īstenošanu. Tas atspoguļo Reģionu komitejas agrāko kritiku un ieteikumus (2);

| 3. | konstatē, ka paziņojuma mērķis ir pastiprināt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm (tai skaitā vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm) par to, kā tās varētu labāk sadarboties nolūkā sekmīgāk īstenot ES tiesību aktus, uzlabojot zināšanu apkopošanu un apmaiņu un visiem iesaistoties aktīvāk un ar lielāku atbildības sajūtu, lai efektīvi risinātu vietējās problēmas. RK atbalsta viedokli, ka zināšanas un spēja reaģēt ir savstarpēji papildinoši īstenošanas aspekti; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka paziņojuma mērķis ir pastiprināt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm (tai skaitā vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm) par to, kā tās varētu labāk sadarboties nolūkā sekmīgāk īstenot ES tiesību aktus, uzlabojot zināšanu apkopošanu un apmaiņu un visiem iesaistoties aktīvāk un ar lielāku atbildības sajūtu, lai efektīvi risinātu vietējās problēmas. RK atbalsta viedokli, ka zināšanas un spēja reaģēt ir savstarpēji papildinoši īstenošanas aspekti;

| 4. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības varētu dažādos veidos uzlabot tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas saskaņotību: tās varētu izvirzīt ilgtermiņa mērķus un stratēģijas vides jomā, mobilizēt iedzīvotājus, izveidot labi funkcionējošus departamentus un dienestus, ieguldīt ES līdzekļus vides infrastruktūrā un ekosistēmas pakalpojumos, pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt katastrofu risku, piemērot Vides stratēģiskā novērtējuma (VSN) direktīvu un Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un sekmēt pārredzamību un tiesu iestāžu pieejamību (3); |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības varētu dažādos veidos uzlabot tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas saskaņotību: tās varētu izvirzīt ilgtermiņa mērķus un stratēģijas vides jomā, mobilizēt iedzīvotājus, izveidot labi funkcionējošus departamentus un dienestus, ieguldīt ES līdzekļus vides infrastruktūrā un ekosistēmas pakalpojumos, pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt katastrofu risku, piemērot Vides stratēģiskā novērtējuma (VSN) direktīvu un Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un sekmēt pārredzamību un tiesu iestāžu pieejamību (3);

| 5. | tomēr atzīst, ka jaunie uzdevumi un normas, ko šajā jomā Eiropas Savienība piemēro vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, var radīt izmaksu un administratīvā sloga problēmas. RK uzskata, ka jaunas iniciatīvas būtu jāīsteno tā, lai nepalielinātu vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu izmaksu un administratīvo slogu. RK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt attiecīgus ietekmes novērtējumus un pētījumus. Komiteja atgādina par savu skaidro nostāju jautājumā par administratīvo slogu un, ņemot vērā Līguma noteikumus (4), aicina Eiropas Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu par administratīvo un regulatīvo slogu, kas rastos no jebkādām jaunām ES iniciatīvām, kuras izrietētu no šā paziņojuma; |
| --- | --- |

5.

tomēr atzīst, ka jaunie uzdevumi un normas, ko šajā jomā Eiropas Savienība piemēro vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, var radīt izmaksu un administratīvā sloga problēmas. RK uzskata, ka jaunas iniciatīvas būtu jāīsteno tā, lai nepalielinātu vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu izmaksu un administratīvo slogu. RK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt attiecīgus ietekmes novērtējumus un pētījumus. Komiteja atgādina par savu skaidro nostāju jautājumā par administratīvo slogu un, ņemot vērā Līguma noteikumus (4), aicina Eiropas Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu par administratīvo un regulatīvo slogu, kas rastos no jebkādām jaunām ES iniciatīvām, kuras izrietētu no šā paziņojuma;

B.   
  Izvirzīt īstenošanu par 7. VRP prioritāti

| 6. | atgādina jau pausto nostāju, ka Septītā vides rīcības programma ir vajadzīga, jo līdzšinējās VRP darbības termiņš beidzās 2012. gada 22. jūlijā un nepieciešams nodrošināt tās turpinājumu. Septītajai VRP būtu jānodrošina, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm ES lēmumi vides jomā arī turpmāk ir pietiekami skaidri un paredzami (5); |
| --- | --- |

6.

atgādina jau pausto nostāju, ka Septītā vides rīcības programma ir vajadzīga, jo līdzšinējās VRP darbības termiņš beidzās 2012. gada 22. jūlijā un nepieciešams nodrošināt tās turpinājumu. Septītajai VRP būtu jānodrošina, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm ES lēmumi vides jomā arī turpmāk ir pietiekami skaidri un paredzami (5);

| 7. | atgādina par saviem agrākajiem ieteikumiem (6) attiecībā uz 7. VRP vispārējām iezīmēm un prioritātēm; tajos it sevišķi uzsvērts, ka Septītajai vides rīcības programmai būtu jāpalīdz stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros izveidot resursu ziņā efektīvu Eiropu un redzējumu, kādai vajadzētu būt ES vides politikas virzībai ilgākā laika posmā. Programmā būtu arī jānosaka skaidri mērķi, grafiks un pasākumi laikam līdz 2020. gadam. Būtu jāatspoguļo Ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences (UNCSD) 2012. gada 22. jūnijā pieņemtā deklarācija “Rio+20” un tās uzsvars uz iekļaujošu ekoloģisku ekonomiku un periodam pēc 2015. gada izvirzītajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī RK ieguldījums Rio sammitā (7); |
| --- | --- |

7.

atgādina par saviem agrākajiem ieteikumiem (6) attiecībā uz 7. VRP vispārējām iezīmēm un prioritātēm; tajos it sevišķi uzsvērts, ka Septītajai vides rīcības programmai būtu jāpalīdz stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros izveidot resursu ziņā efektīvu Eiropu un redzējumu, kādai vajadzētu būt ES vides politikas virzībai ilgākā laika posmā. Programmā būtu arī jānosaka skaidri mērķi, grafiks un pasākumi laikam līdz 2020. gadam. Būtu jāatspoguļo Ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences (UNCSD) 2012. gada 22. jūnijā pieņemtā deklarācija “Rio+20” un tās uzsvars uz iekļaujošu ekoloģisku ekonomiku un periodam pēc 2015. gada izvirzītajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī RK ieguldījums Rio sammitā (7);

| 8. | ar bažām atzīmē, ka ES vides tiesības joprojām tiek īstenotas nepietiekamā apmērā un ka pilnīga īstenošana un izpilde visos līmeņos ir ļoti svarīga, lai uzlabotu vides stāvokli un sabiedrības veselību, nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus, rūpniecībai radītu tiesisko noteiktību un izvairītos no tirgus kropļojumiem (8). 2009. gada beigās 18,8 % (544) no visiem gadījumiem, kad pret ES dalībvalstīm sākta tiesvedība par ES tiesību aktu pārkāpumiem, bija saistīti ar vides jomu, un tas norāda uz sistemātisku kaitējumu videi un uz konkurences izkropļojumiem (9); |
| --- | --- |

8.

ar bažām atzīmē, ka ES vides tiesības joprojām tiek īstenotas nepietiekamā apmērā un ka pilnīga īstenošana un izpilde visos līmeņos ir ļoti svarīga, lai uzlabotu vides stāvokli un sabiedrības veselību, nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus, rūpniecībai radītu tiesisko noteiktību un izvairītos no tirgus kropļojumiem (8). 2009. gada beigās 18,8 % (544) no visiem gadījumiem, kad pret ES dalībvalstīm sākta tiesvedība par ES tiesību aktu pārkāpumiem, bija saistīti ar vides jomu, un tas norāda uz sistemātisku kaitējumu videi un uz konkurences izkropļojumiem (9);

| 9. | atzīmē, ka aplēses, piemēram, par pašreizējo tiesību aktu neīstenošanas izmaksām sasniedz aptuveni € 50 miljardus gadā, t. i., skaitot medicīniskos izdevumus un tiešos izdevumus videi radītā kaitējuma dēļ (10). Neīstenošana rada vēl tādas papildu izmaksas kā zaudētas uzņēmējdarbības iespējas, dažādas ar atbilstību saistītas izmaksas, ES rūpniecības nozaru savstarpējās konkurences kropļojumi, kā arī lielāki izdevumi par pārkāpumu lietām. Tiek lēsts, ka tad, ja īstenotu visus tiesību aktus par atkritumiem, atkritumu (un otrreizējās pārstrādes) rūpniecības apgrozījums palielinātos par € 42 miljardiem un tiktu izveidotas papildu 400 000 darba vietas (11). Tā kā lēstais ES vides nozares gada apgrozījums pārsniedz 300 miljardus eiro, neskaidrība par īstenošanas paņēmieniem un termiņiem var radīt būtiskas izmaksas zaudētu iespēju veidā (12). Ja pārkāpuma lietas dēļ ieguldījumi jāveic ļoti īsā laikā, tie mēdz izmaksāt dārgāk nekā tad, ja īstenošana būtu bijusi labāk izplānota; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka aplēses, piemēram, par pašreizējo tiesību aktu neīstenošanas izmaksām sasniedz aptuveni € 50 miljardus gadā, t. i., skaitot medicīniskos izdevumus un tiešos izdevumus videi radītā kaitējuma dēļ (10). Neīstenošana rada vēl tādas papildu izmaksas kā zaudētas uzņēmējdarbības iespējas, dažādas ar atbilstību saistītas izmaksas, ES rūpniecības nozaru savstarpējās konkurences kropļojumi, kā arī lielāki izdevumi par pārkāpumu lietām. Tiek lēsts, ka tad, ja īstenotu visus tiesību aktus par atkritumiem, atkritumu (un otrreizējās pārstrādes) rūpniecības apgrozījums palielinātos par € 42 miljardiem un tiktu izveidotas papildu 400 000 darba vietas (11). Tā kā lēstais ES vides nozares gada apgrozījums pārsniedz 300 miljardus eiro, neskaidrība par īstenošanas paņēmieniem un termiņiem var radīt būtiskas izmaksas zaudētu iespēju veidā (12). Ja pārkāpuma lietas dēļ ieguldījumi jāveic ļoti īsā laikā, tie mēdz izmaksāt dārgāk nekā tad, ja īstenošana būtu bijusi labāk izplānota;

| 10. | prasa par 7. VRP prioritāru mērķi izvirzīt labu īstenošanu, lai panāktu apņemšanos vides jomā nodrošināt labākus rezultātus, it sevišķi attiecībā uz tiem aspektiem, kas minēti Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu, Zema oglekļa emisiju līmeņa ekonomikas ceļvedī un Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā (2020); |
| --- | --- |

10.

prasa par 7. VRP prioritāru mērķi izvirzīt labu īstenošanu, lai panāktu apņemšanos vides jomā nodrošināt labākus rezultātus, it sevišķi attiecībā uz tiem aspektiem, kas minēti Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu, Zema oglekļa emisiju līmeņa ekonomikas ceļvedī un Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā (2020);

| 11. | aicina Septītajā VRP iekļaut atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenošanas procesā, konkrēti, ietverot šādus elementus:






  — | vietējā un reģionālā līmeņa lielāka iesaiste visā ES tiesību aktu formulēšanas, transponēšanas un izvērtēšanas procesā, lai, izmantojot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi, uzlabotu tiesību aktu īstenošanu un veicinātu atbildības sajūtu par procesa norisi, |
| --- | --- | --- |

11.

aicina Septītajā VRP iekļaut atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenošanas procesā, konkrēti, ietverot šādus elementus:

—

vietējā un reģionālā līmeņa lielāka iesaiste visā ES tiesību aktu formulēšanas, transponēšanas un izvērtēšanas procesā, lai, izmantojot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi, uzlabotu tiesību aktu īstenošanu un veicinātu atbildības sajūtu par procesa norisi,

| — | mehānismi, kas vietējās un reģionālās pašvaldības gan iesaistītu, gan sniegtu tām iespējas līdzdarboties informācijas apmaiņā par politikas īstenošanas paraugpraksi, |
| --- | --- |

—

mehānismi, kas vietējās un reģionālās pašvaldības gan iesaistītu, gan sniegtu tām iespējas līdzdarboties informācijas apmaiņā par politikas īstenošanas paraugpraksi,

| — | efektīva politika emisiju samazināšanai to rašanās vietā un izmaksu atgūšanas iespēju palielināšana vietējām un reģionālajām pašvaldībām, |
| --- | --- |

—

efektīva politika emisiju samazināšanai to rašanās vietā un izmaksu atgūšanas iespēju palielināšana vietējām un reģionālajām pašvaldībām,

| — | uzsvars uz to, kā ilgtspējīgi apsaimniekot pilsētas vidi, galveno uzmanību pievēršot integrētai vides plānošanai, ilgtspējīgai mobilitātei, dzīves kvalitātei un sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

—

uzsvars uz to, kā ilgtspējīgi apsaimniekot pilsētas vidi, galveno uzmanību pievēršot integrētai vides plānošanai, ilgtspējīgai mobilitātei, dzīves kvalitātei un sabiedrības veselībai;

| — | tāda tiesību aktu pieņemšanas un vēlākas pārskatīšanas grafika noteikšana, kas vietējām un reģionālām pašvaldībām dod pietiekamu laiku īstenošanas plānošanai un ieguldījumu veikšanai pielāgojumos, pamatojoties uz stabilu tiesisko vidi, un tādas elastības saglabāšana, kas ES dod iespēju atjaunināt tiesību aktus, lai atspoguļotu jaunākās tehnoloģiju pārmaiņas un sabiedrības mainīgās vajadzības vai vēlmes; |
| --- | --- |

—

tāda tiesību aktu pieņemšanas un vēlākas pārskatīšanas grafika noteikšana, kas vietējām un reģionālām pašvaldībām dod pietiekamu laiku īstenošanas plānošanai un ieguldījumu veikšanai pielāgojumos, pamatojoties uz stabilu tiesisko vidi, un tādas elastības saglabāšana, kas ES dod iespēju atjaunināt tiesību aktus, lai atspoguļotu jaunākās tehnoloģiju pārmaiņas un sabiedrības mainīgās vajadzības vai vēlmes;

| 12. | uzskata, ka ar Septīto vides rīcības programmu, pamatojoties arī uz paziņojumā pieminētajām iniciatīvām, kas sīkāk izklāstītas C un D iedaļā, būtu jāuzliek pienākums ES un dalībvalstīm ieviest jaunus un spēcīgākus īstenošanas instrumentus, piemēram, šādus (13):






  — | uzlabot ar īstenošanu un vidi saistītas informācijas struktūru un pieejamību un to aktīvāk izplatīt (tas attiecas arī uz valstu vides aizsardzības iestādēm un Eiropas Vides aģentūru), |
| --- | --- | --- |

12.

uzskata, ka ar Septīto vides rīcības programmu, pamatojoties arī uz paziņojumā pieminētajām iniciatīvām, kas sīkāk izklāstītas C un D iedaļā, būtu jāuzliek pienākums ES un dalībvalstīm ieviest jaunus un spēcīgākus īstenošanas instrumentus, piemēram, šādus (13):

—

uzlabot ar īstenošanu un vidi saistītas informācijas struktūru un pieejamību un to aktīvāk izplatīt (tas attiecas arī uz valstu vides aizsardzības iestādēm un Eiropas Vides aģentūru),

| — | noteikt ES satvaru vides inspekcijām dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

noteikt ES satvaru vides inspekcijām dalībvalstīs,

| — | izstrādāt kritērijus sūdzību izskatīšanai, tostarp strīdu risināšanai (piemēram, samierināšanai), valstu līmenī, |
| --- | --- |

—

izstrādāt kritērijus sūdzību izskatīšanai, tostarp strīdu risināšanai (piemēram, samierināšanai), valstu līmenī,

| — | atsākt apstādinātā priekšlikuma Direktīvai par tiesu iestāžu pieejamību izskatīšanu, |
| --- | --- |

—

atsākt apstādinātā priekšlikuma Direktīvai par tiesu iestāžu pieejamību izskatīšanu,

| — | izstrādāt trīspusējus īstenošanas līgumus ar dalībvalstīm un reģionālajām vai vietējām pašvaldībām un citus instrumentus pārvaldes līmeņu savstarpējai sadarbībai (daudzlīmeņu pārvaldība), |
| --- | --- |

—

izstrādāt trīspusējus īstenošanas līgumus ar dalībvalstīm un reģionālajām vai vietējām pašvaldībām un citus instrumentus pārvaldes līmeņu savstarpējai sadarbībai (daudzlīmeņu pārvaldība),

| — | efektīvi pārraudzīt ES Ceļvedi par resursu efektīvu izmantošanu, tostarp resursu efektīvas izmantošanas mērķus un rādītājus iekļaut gada izaugsmes pētījumā un dalībvalstu reformu programmās, |
| --- | --- |

—

efektīvi pārraudzīt ES Ceļvedi par resursu efektīvu izmantošanu, tostarp resursu efektīvas izmantošanas mērķus un rādītājus iekļaut gada izaugsmes pētījumā un dalībvalstu reformu programmās,

| — | ieviest inovatīvas finansēšanas koncepcijas un paņēmienus, kā stimulēt privātā sektora ieguldījumus īstenošanā, tai skaitā pakāpeniski atcelt subsīdijas, kas rada negatīvu ietekmi uz vidi, un atbalstīt videi labvēlīgas fiskālās reformas, kurās vairāk ņemts vērā resursu pielietojums, |
| --- | --- |

—

ieviest inovatīvas finansēšanas koncepcijas un paņēmienus, kā stimulēt privātā sektora ieguldījumus īstenošanā, tai skaitā pakāpeniski atcelt subsīdijas, kas rada negatīvu ietekmi uz vidi, un atbalstīt videi labvēlīgas fiskālās reformas, kurās vairāk ņemts vērā resursu pielietojums,

| — | vides un klimata politiku vairāk iekļaut citās ES politikas jomās, lai vietējā līmenī sekmētu integrētu pieeju īstenošanai un vides ietekmes novērtējumos tiktu iekļauti apsvērumi par riska samazināšanu; |
| --- | --- |

—

vides un klimata politiku vairāk iekļaut citās ES politikas jomās, lai vietējā līmenī sekmētu integrētu pieeju īstenošanai un vides ietekmes novērtējumos tiktu iekļauti apsvērumi par riska samazināšanu;

C.   
  Uzlabot zināšanas par īstenošanu

| 13. | ir norūpējusies tāpat kā Eiropas Komisija, ka monitoringu visās Eiropas valstīs neveic vienādi un ka apkopotā informācija ir fragmentāra un bieži vien nepilnīga, grūti salīdzināma vai novecojusi. Tiešsaistē netiek publicēts pietiekami daudz informācijas, un bieži tas nenotiek sistemātiski. RK atzīst, ka tad, ja valsts, reģionālajā un vietējā līmenī informācija būtu kvalitatīvāka un vieglāk pieejama, nozīmīgas vides problēmas varētu konstatēt agrāk, bet tas ilgtermiņā dotu iespēju ietaupīt izmaksas; |
| --- | --- |

13.

ir norūpējusies tāpat kā Eiropas Komisija, ka monitoringu visās Eiropas valstīs neveic vienādi un ka apkopotā informācija ir fragmentāra un bieži vien nepilnīga, grūti salīdzināma vai novecojusi. Tiešsaistē netiek publicēts pietiekami daudz informācijas, un bieži tas nenotiek sistemātiski. RK atzīst, ka tad, ja valsts, reģionālajā un vietējā līmenī informācija būtu kvalitatīvāka un vieglāk pieejama, nozīmīgas vides problēmas varētu konstatēt agrāk, bet tas ilgtermiņā dotu iespēju ietaupīt izmaksas;

| 14. | uzsver reģionālo un vietējo pašvaldību īpaši nozīmīgo lomu datu par īstenošanu vākšanā. Būtu jānodrošina, ka regulāri ir pieejama salīdzināma informācija arī valstu un ES līmenī un ka tā ir efektīva un uzticama; |
| --- | --- |

14.

uzsver reģionālo un vietējo pašvaldību īpaši nozīmīgo lomu datu par īstenošanu vākšanā. Būtu jānodrošina, ka regulāri ir pieejama salīdzināma informācija arī valstu un ES līmenī un ka tā ir efektīva un uzticama;

| 15. | uzskata, ka pārredzamība ir svarīgs faktors, kas stimulē labāku īstenošanu un izpildi. Būtu jāveicina ieguldījumi tiešsaistes informācijas sistēmās, kas informāciju par vidi un īstenošanu padara pieejamu plašai sabiedrībai un valsts iestādēm, un visos pārvaldes līmeņos jāpalielina pūliņi aktīvi izplatīt informāciju par vidi un nodrošināt šādas informācijas pieejamību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka pārredzamība ir svarīgs faktors, kas stimulē labāku īstenošanu un izpildi. Būtu jāveicina ieguldījumi tiešsaistes informācijas sistēmās, kas informāciju par vidi un īstenošanu padara pieejamu plašai sabiedrībai un valsts iestādēm, un visos pārvaldes līmeņos jāpalielina pūliņi aktīvi izplatīt informāciju par vidi un nodrošināt šādas informācijas pieejamību;

Efektīvākas informācijas sistēmas par īstenošanu valsts, reģionālajā un vietējā līmenī

| 16. | uzsver, ka, nostiprinot Informācijas pieejamības direktīvu (kā tas paredzēts paziņojumā), Eiropas Komisijai vajadzētu panākt, ka dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības pienācīgi īsteno direktīvā noteiktās minimālās prasības, it sevišķi arī Orhūsas konvencijā (14) iekļautās prasības par aktīvu un sistemātisku atjauninātas informācijas izplatīšanu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, nostiprinot Informācijas pieejamības direktīvu (kā tas paredzēts paziņojumā), Eiropas Komisijai vajadzētu panākt, ka dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības pienācīgi īsteno direktīvā noteiktās minimālās prasības, it sevišķi arī Orhūsas konvencijā (14) iekļautās prasības par aktīvu un sistemātisku atjauninātas informācijas izplatīšanu iedzīvotājiem;

| 17. | atbalsta tādas strukturētas īstenošanas un informācijas sistēmas (SIIF) izveidi, kas ietvertu ziņas par visiem svarīgākajiem ES vides tiesību aktiem (kā to ierosinājusi Eiropas Komisija). Šādu informācijas sistēmu izstrādei jābūt patiešām mērķtiecīgai un efektīvai, jo tādējādi varēs mērķtiecīgā un elastīgā veidā labāk izmantot atsevišķu dalībvalstu sistēmas. Komiteja aicina dalībvalstis sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai minētās SIIF ieviestu, iesaistot vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes. RK uzskata, ka SIIF — apvienojumā ar vairākām iniciatīvām par kopīgu vides informācijas sistēmu (Shared Environmental Information System, SEIS) — būtu jānodrošina valstu, reģionālajā un vietējā līmenī pārredzamas informācijas sistēmas, ar kuru palīdzību informācija būtu pieejama tiešsaistē un vietējās un reģionālās pašvaldības, pilsoņi, eksperti un uzņēmēji varētu iespējami efektīvāk un laikus pārraudzīt īstenošanu (15); |
| --- | --- |

17.

atbalsta tādas strukturētas īstenošanas un informācijas sistēmas (SIIF) izveidi, kas ietvertu ziņas par visiem svarīgākajiem ES vides tiesību aktiem (kā to ierosinājusi Eiropas Komisija). Šādu informācijas sistēmu izstrādei jābūt patiešām mērķtiecīgai un efektīvai, jo tādējādi varēs mērķtiecīgā un elastīgā veidā labāk izmantot atsevišķu dalībvalstu sistēmas. Komiteja aicina dalībvalstis sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai minētās SIIF ieviestu, iesaistot vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes. RK uzskata, ka SIIF — apvienojumā ar vairākām iniciatīvām par kopīgu vides informācijas sistēmu (Shared Environmental Information System, SEIS) — būtu jānodrošina valstu, reģionālajā un vietējā līmenī pārredzamas informācijas sistēmas, ar kuru palīdzību informācija būtu pieejama tiešsaistē un vietējās un reģionālās pašvaldības, pilsoņi, eksperti un uzņēmēji varētu iespējami efektīvāk un laikus pārraudzīt īstenošanu (15);

| 18. | uzskata, ka atbilstīgi principam “apkopo vienreiz, izmanto daudzreiz” varētu uzlabot sadarbību un racionalizēt datu pieprasījumus, kas adresēti valstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām. Dati, kas iegūti saistībā ar vienā tiesību aktā noteiktajiem ziņošanas pienākumiem, bieži vien ir nozīmīgi arī citiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka atbilstīgi principam “apkopo vienreiz, izmanto daudzreiz” varētu uzlabot sadarbību un racionalizēt datu pieprasījumus, kas adresēti valstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām. Dati, kas iegūti saistībā ar vienā tiesību aktā noteiktajiem ziņošanas pienākumiem, bieži vien ir nozīmīgi arī citiem tiesību aktiem;

| 19. | taču uzsver, ka vajadzētu uzlabot ES direktīvās ietvertās definīcijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus monitoringa, ziņošanas, informācijas publicēšanas un izpildes nosacījumus, piemēram, saistībā ar Atkritumu pamatdirektīvā noteiktajiem atkritumu apsaimniekošanas variantiem un atkritumu plūsmām; |
| --- | --- |

19.

taču uzsver, ka vajadzētu uzlabot ES direktīvās ietvertās definīcijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus monitoringa, ziņošanas, informācijas publicēšanas un izpildes nosacījumus, piemēram, saistībā ar Atkritumu pamatdirektīvā noteiktajiem atkritumu apsaimniekošanas variantiem un atkritumu plūsmām;

| 20. | par ļoti svarīgu atzīst Eiropas Komisijas apņemšanos izpētīt, kā ES finansējumu varētu izmantot, lai dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās izveidotu, modernizētu un pielietotu SIIF, attiecīgas sadarbspējīgas informācijas sistēmas un saistīto apmācību, kā arī vajadzības gadījumā palielinātu administratīvo spēju. Konkrēti, būtu jāparedz, ka šādu atbalstu var piešķirt struktūrfondu (2007–2014) tehniskās palīdzības un nākamajā plānošanas periodā arī LIFE programmas ietvaros; |
| --- | --- |

20.

par ļoti svarīgu atzīst Eiropas Komisijas apņemšanos izpētīt, kā ES finansējumu varētu izmantot, lai dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās izveidotu, modernizētu un pielietotu SIIF, attiecīgas sadarbspējīgas informācijas sistēmas un saistīto apmācību, kā arī vajadzības gadījumā palielinātu administratīvo spēju. Konkrēti, būtu jāparedz, ka šādu atbalstu var piešķirt struktūrfondu (2007–2014) tehniskās palīdzības un nākamajā plānošanas periodā arī LIFE programmas ietvaros;

| 21. | mudina Eiropas Vides aģentūru izmēģinājuma projektos izpētīt, kā ar IKT un e-pārvaldības palīdzību iespējams samazināt vietējo un reģionālo pašvaldību monitoringa un ziņošanas slogu, nemazinot tiesību aktu ietekmi; |
| --- | --- |

21.

mudina Eiropas Vides aģentūru izmēģinājuma projektos izpētīt, kā ar IKT un e-pārvaldības palīdzību iespējams samazināt vietējo un reģionālo pašvaldību monitoringa un ziņošanas slogu, nemazinot tiesību aktu ietekmi;

| 22. | atbalsta Eiropas Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas izpētīt iespējas (tostarp par monitoringa izmaksu samazināšanu), kā varētu izmantot zemes novērošanas metodes, piemēram, GMES, lai praksē uzlabotu īstenošanas pārraudzību (16). Tajās varētu ietvert atbalstu izmēģinājuma projektiem, kuros iesaistās vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Eiropas Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas izpētīt iespējas (tostarp par monitoringa izmaksu samazināšanu), kā varētu izmantot zemes novērošanas metodes, piemēram, GMES, lai praksē uzlabotu īstenošanas pārraudzību (16). Tajās varētu ietvert atbalstu izmēģinājuma projektiem, kuros iesaistās vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 23. | uzsver, ka VEA un IVN direktīvas ir svarīgi instrumenti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistei vides politikā, un atkārtoti mudina drīzumā plānotajā IVN direktīvas pārskatīšanas procesā ieviest stingrākus noteikumus par to, ka sabiedriskās apspriešanas par IVN jārīko cik vien iespējams agri, piemēram, piemērošanas jomas noteikšanas un iepriekšējās pārbaudes sākotnējā posmā, lai sekmētu nākamo posmu īstenošanu un kompetento iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu, un aicina arī iekļaut minimālās prasības par IVN dokumentācijas pieejamību attiecīgajām aprindām (17); |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka VEA un IVN direktīvas ir svarīgi instrumenti vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistei vides politikā, un atkārtoti mudina drīzumā plānotajā IVN direktīvas pārskatīšanas procesā ieviest stingrākus noteikumus par to, ka sabiedriskās apspriešanas par IVN jārīko cik vien iespējams agri, piemēram, piemērošanas jomas noteikšanas un iepriekšējās pārbaudes sākotnējā posmā, lai sekmētu nākamo posmu īstenošanu un kompetento iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu, un aicina arī iekļaut minimālās prasības par IVN dokumentācijas pieejamību attiecīgajām aprindām (17);

Informācijas uzlabošana ES līmenī

| 24. | atbalsta nostāju, ka vajadzīgi kvalitatīvāki, sistemātiski, aktīvi izplatīti un tiešsaistē pieejami dati un karte ar ģeogrāfiskām norādēm par vides stāvokli visā ES — tādējādi radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un papildinātu uzlabotās informācijas sistēmas, ko izmanto dalībvalstīs un reģionālajās un vietējās pašvaldībās; |
| --- | --- |

24.

atbalsta nostāju, ka vajadzīgi kvalitatīvāki, sistemātiski, aktīvi izplatīti un tiešsaistē pieejami dati un karte ar ģeogrāfiskām norādēm par vides stāvokli visā ES — tādējādi radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un papildinātu uzlabotās informācijas sistēmas, ko izmanto dalībvalstīs un reģionālajās un vietējās pašvaldībās;

| 25. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu Peldvietu ūdens direktīvā izmantoto pieeju piemērot arī visiem citiem attiecīgajiem ES vides tiesību aktiem, citstarp izmantojot EVA gaisa kvalitātes un atkritumu jomā veiktos izmēģinājuma projektus; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu Peldvietu ūdens direktīvā izmantoto pieeju piemērot arī visiem citiem attiecīgajiem ES vides tiesību aktiem, citstarp izmantojot EVA gaisa kvalitātes un atkritumu jomā veiktos izmēģinājuma projektus;

| 26. | atzīst, ka EVA ir nozīmīga loma to monitoringa datu apstrādē, par kuriem dalībvalstis ir ziņojušas Komisijai, un atbalsta to, ka aģentūra aizvien vairāk palīdz Eiropas Komisijai analizēt dalībvalstu ziņojumus par īstenošanu, un aicina aģentūrai piešķirt vairāk koordinācijas uzdevumu, lai ES līmenī dažādu datu vākšanas un apkopošanas procesā nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību, kā tas tiek darīts ar vairākiem instrumentiem, piemēram, INSPIRE, SEIS, GMES, GEOSS un EyeonEarth; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka EVA ir nozīmīga loma to monitoringa datu apstrādē, par kuriem dalībvalstis ir ziņojušas Komisijai, un atbalsta to, ka aģentūra aizvien vairāk palīdz Eiropas Komisijai analizēt dalībvalstu ziņojumus par īstenošanu, un aicina aģentūrai piešķirt vairāk koordinācijas uzdevumu, lai ES līmenī dažādu datu vākšanas un apkopošanas procesā nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību, kā tas tiek darīts ar vairākiem instrumentiem, piemēram, INSPIRE, SEIS, GMES, GEOSS un EyeonEarth;

| 27. | cer, ka Eiropas Komisija turpinās darbu pie kopīgas vides informācijas sistēmas (SEIS) un drīzumā, proti, 2012. gadā, iesniegs SEIS ieviešanas plānu, kurā būs izklāstīta pašreizējā situācija un iespējas ieviest uzlabojumus; |
| --- | --- |

27.

cer, ka Eiropas Komisija turpinās darbu pie kopīgas vides informācijas sistēmas (SEIS) un drīzumā, proti, 2012. gadā, iesniegs SEIS ieviešanas plānu, kurā būs izklāstīta pašreizējā situācija un iespējas ieviest uzlabojumus;

| 28. | lai būtu iespējamas pilnvērtīgas, demokrātiskas debates par vides tiesībām, aicina Eiropas Komisiju publicēt atbilstības pārbaužu pētījumus, ko tā regulāri uzdod veikt par ES vides tiesību aktu īstenošanu 27 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

28.

lai būtu iespējamas pilnvērtīgas, demokrātiskas debates par vides tiesībām, aicina Eiropas Komisiju publicēt atbilstības pārbaužu pētījumus, ko tā regulāri uzdod veikt par ES vides tiesību aktu īstenošanu 27 dalībvalstīs;

D.   
  Reaģēšanas spējas uzlabošana

Inspekciju un uzraudzības uzlabošana

| 29. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt vispārēju ES satvaru vides inspekcijām un uzraudzībai (18). Tam būtu jādod iespēja dalībvalstīm piemērot pamatnostādnes elastīgi un vienlaikus jāpanāk ļoti viendabīga piemērošana; |
| --- | --- |

29.

atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt vispārēju ES satvaru vides inspekcijām un uzraudzībai (18). Tam būtu jādod iespēja dalībvalstīm piemērot pamatnostādnes elastīgi un vienlaikus jāpanāk ļoti viendabīga piemērošana;

| 30. | uzskata: lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, Eiropas pamatnoteikumiem par izmeklēšanu jākļūst par ES vides tiesību aktu centrālajiem pamatnoteikumiem. Pēc iespējas būtu jāizvairās no īpašu noteikumu noteikšanas nozarēm paredzētās ES direktīvās par vidi. Ja nozarēm paredzētās direktīvās nevar izvairīties no īpašiem noteikumiem, tad tiem jābūt saskaņotiem ar pamatnoteikumiem; |
| --- | --- |

30.

uzskata: lai uzlabotu tiesību aktu izstrādi, Eiropas pamatnoteikumiem par izmeklēšanu jākļūst par ES vides tiesību aktu centrālajiem pamatnoteikumiem. Pēc iespējas būtu jāizvairās no īpašu noteikumu noteikšanas nozarēm paredzētās ES direktīvās par vidi. Ja nozarēm paredzētās direktīvās nevar izvairīties no īpašiem noteikumiem, tad tiem jābūt saskaņotiem ar pamatnoteikumiem;

| 31. | uzskata, ka visā ES piemērojams satvars par valstu inspekcijām samazinātu starp ES reģioniem un pašvaldībām negodīgu konkurenci, kuru izraisa inspekciju atšķirības vai neesamība, un uzlabotu pārrobežu sadarbību un konsekvenci visā ES. Inspekciju forma un saturs būtu jānosaka valsts līmenī un sīkāk jāizstrādā vietējā un reģionālajā līmenī, balstoties tomēr uz ES satvara pamatprincipiem, tostarp saskaņotu pieeju, kurā ņemti vērā riska faktori (19); Eiropas Vides aģentūrai sadarbībā ar valstu vides aizsardzības iestādēm varētu būt liela nozīme šo principu noteikšanā un veicināšanā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka visā ES piemērojams satvars par valstu inspekcijām samazinātu starp ES reģioniem un pašvaldībām negodīgu konkurenci, kuru izraisa inspekciju atšķirības vai neesamība, un uzlabotu pārrobežu sadarbību un konsekvenci visā ES. Inspekciju forma un saturs būtu jānosaka valsts līmenī un sīkāk jāizstrādā vietējā un reģionālajā līmenī, balstoties tomēr uz ES satvara pamatprincipiem, tostarp saskaņotu pieeju, kurā ņemti vērā riska faktori (19); Eiropas Vides aģentūrai sadarbībā ar valstu vides aizsardzības iestādēm varētu būt liela nozīme šo principu noteikšanā un veicināšanā;

| 32. | uzskata, ka Eiropas Komisijai vajadzētu būt iespējai izmeklēt gadījumus, kad ir aizdomas par ES vides tiesību neievērošanu. Patlaban tas ir iespējams muitas savienības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, konkurences, veterinārās, finanšu un reģionālās politikas jomā (20). Šādas izmeklēšanas iespējas, kas piešķirtas Eiropas Komisijai, var būt pretrunā pārvaldes līmeņu savstarpējām attiecībām dalībvalstīs. Tāpēc minētajā izmeklēšanā jāņem vērā spēkā esošie noteikumi par pārvaldes līmeņu savstarpējo kontroli attiecīgajā dalībvalstī. Turklāt Eiropas Komisijai izmeklēšana pēc iespējas jāveic saskaņā ar parasto pārkāpuma procedūru; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Eiropas Komisijai vajadzētu būt iespējai izmeklēt gadījumus, kad ir aizdomas par ES vides tiesību neievērošanu. Patlaban tas ir iespējams muitas savienības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, konkurences, veterinārās, finanšu un reģionālās politikas jomā (20). Šādas izmeklēšanas iespējas, kas piešķirtas Eiropas Komisijai, var būt pretrunā pārvaldes līmeņu savstarpējām attiecībām dalībvalstīs. Tāpēc minētajā izmeklēšanā jāņem vērā spēkā esošie noteikumi par pārvaldes līmeņu savstarpējo kontroli attiecīgajā dalībvalstī. Turklāt Eiropas Komisijai izmeklēšana pēc iespējas jāveic saskaņā ar parasto pārkāpuma procedūru;

| 33. | uzskata, ka ļoti svarīgs papildpasākums būtu tas, ja Eiropas Komisija ziņotu par veidiem, kā nostiprināt Eiropas Savienības tīklu vides tiesību aktu ieviešanai un īstenošanai (IMPEL), tostarp it sevišķi nodrošināt adekvātu ilgtermiņa finansiālu atbalstu šim tīklam, sistemātiskāk izmantot IMPEL salīdzinošas izvērtēšanas pārbaudēs, izvērst tīkla darbu saistībā ar informācijas par paraugpraksi apkopošanu un apmaiņu, kā arī to paplašināt reģionālajā un vietējā līmenī (21); |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ļoti svarīgs papildpasākums būtu tas, ja Eiropas Komisija ziņotu par veidiem, kā nostiprināt Eiropas Savienības tīklu vides tiesību aktu ieviešanai un īstenošanai (IMPEL), tostarp it sevišķi nodrošināt adekvātu ilgtermiņa finansiālu atbalstu šim tīklam, sistemātiskāk izmantot IMPEL salīdzinošas izvērtēšanas pārbaudēs, izvērst tīkla darbu saistībā ar informācijas par paraugpraksi apkopošanu un apmaiņu, kā arī to paplašināt reģionālajā un vietējā līmenī (21);

Efektīvāka sūdzību izskatīšana un samierināšana valsts līmenī

| 34. | ir norūpējusies par nepilnībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu daudzās sūdzību izskatīšanas sistēmās; tas spiež iedzīvotājus vērsties Eiropas Komisijā, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejā vai pie ES ombuda, kuri saņem ļoti daudz sūdzību; |
| --- | --- |

34.

ir norūpējusies par nepilnībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu daudzās sūdzību izskatīšanas sistēmās; tas spiež iedzīvotājus vērsties Eiropas Komisijā, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejā vai pie ES ombuda, kuri saņem ļoti daudz sūdzību;

| 35. | atbalsta priekšlikumus iekļaut vispārējus kritērijus sūdzību izskatīšanai valstīs, tostarp strīdu risināšanai (piemēram, samierināšanai), pamatojoties uz nesen ieviesto īpašo noteikumu par sūdzību un strīdu izšķiršanas procedūrām patērētāju tiesībās (22). Kritērijos varētu iekļaut, piemēram, vispārējas garantijas par konfidencialitāti un savlaicīgumu un par nepieciešamību tiešsaistē informēt iedzīvotājus, kā problēma ir tikusi atrisināta, kā arī nodrošināt iedzīvotājiem un NVO neatkarīgas sūdzību izskatīšanas iestādes, vienlaikus ievērojot pienākumus, kas izriet no Orhūsas konvencijas noteikumiem par tiesu iestāžu pieejamību, un neietekmējot vispārējās tiesības iesniegt sūdzību ES iestādēs; |
| --- | --- |

35.

atbalsta priekšlikumus iekļaut vispārējus kritērijus sūdzību izskatīšanai valstīs, tostarp strīdu risināšanai (piemēram, samierināšanai), pamatojoties uz nesen ieviesto īpašo noteikumu par sūdzību un strīdu izšķiršanas procedūrām patērētāju tiesībās (22). Kritērijos varētu iekļaut, piemēram, vispārējas garantijas par konfidencialitāti un savlaicīgumu un par nepieciešamību tiešsaistē informēt iedzīvotājus, kā problēma ir tikusi atrisināta, kā arī nodrošināt iedzīvotājiem un NVO neatkarīgas sūdzību izskatīšanas iestādes, vienlaikus ievērojot pienākumus, kas izriet no Orhūsas konvencijas noteikumiem par tiesu iestāžu pieejamību, un neietekmējot vispārējās tiesības iesniegt sūdzību ES iestādēs;

Tiesu iestāžu pieejamības uzlabošana

| 36. | atzīmē: lai gan 2003. gada priekšlikums Direktīvai par tiesu iestāžu pieejamību vides jautājumos vēl nav pieņemts kā juridisks instruments, tomēr Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka valstu tiesām noteikumi par tiesu iestāžu pieejamību jāinterpretē atbilstīgi Orhūsas konvencijai (23). Tā kā judikatūrā iedzīvotājiem un NVO ir piešķirtas plašākas iespējas piekļūt tiesu iestādēm, tad valstu tiesām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ekonomisko un vides interešu pārstāvjiem nav skaidrības šajā jautājumā; |
| --- | --- |

36.

atzīmē: lai gan 2003. gada priekšlikums Direktīvai par tiesu iestāžu pieejamību vides jautājumos vēl nav pieņemts kā juridisks instruments, tomēr Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka valstu tiesām noteikumi par tiesu iestāžu pieejamību jāinterpretē atbilstīgi Orhūsas konvencijai (23). Tā kā judikatūrā iedzīvotājiem un NVO ir piešķirtas plašākas iespējas piekļūt tiesu iestādēm, tad valstu tiesām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ekonomisko un vides interešu pārstāvjiem nav skaidrības šajā jautājumā;

| 37. | tāpēc atkārtoti mudina atsākt apstādinātās Direktīvas par tiesu iestāžu pieejamību izskatīšanu (24). Tā novērstu daudzās dalībvalstīs esošos trūkumus saistībā ar Orhūsas konvencijas 9. panta 3. un 4. punkta noteikumu izpildi. Tas arī pastiprinātu sabiedrības kā katalizatora lomu, kas ļauj sekmēt vides tiesību labāku izpildi visos līmeņos. Pašreizējā paziņojumā nav skaidri norādīts, kā Eiropas Komisija domā atrisināt šo jautājumu; |
| --- | --- |

37.

tāpēc atkārtoti mudina atsākt apstādinātās Direktīvas par tiesu iestāžu pieejamību izskatīšanu (24). Tā novērstu daudzās dalībvalstīs esošos trūkumus saistībā ar Orhūsas konvencijas 9. panta 3. un 4. punkta noteikumu izpildi. Tas arī pastiprinātu sabiedrības kā katalizatora lomu, kas ļauj sekmēt vides tiesību labāku izpildi visos līmeņos. Pašreizējā paziņojumā nav skaidri norādīts, kā Eiropas Komisija domā atrisināt šo jautājumu;

Rezultātu uzlabošana vides jomā, izmantojot dalībvalstīm saistošus spēju veidošanas un īstenošanas nolīgumus

| 38. | pozitīvi vērtē atbalstu, ko paziņojumā Eiropas Komisija paudusi RK priekšlikumam, ka kopīgi jārīko regulārs forums, kurā apspriestu reģionālās un vietējās problēmas un risinājumus ES vides tiesību piemērošanā (25). Tajā vietējo un reģionālo pašvaldību un to apvienību darbinieki, kas strādā vides jomā, varētu pastāvīgi apspriesties un dalīties pieredzē ar Reģionu komitejas konsultatīvajām platformām un tīkliem un Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

38.

pozitīvi vērtē atbalstu, ko paziņojumā Eiropas Komisija paudusi RK priekšlikumam, ka kopīgi jārīko regulārs forums, kurā apspriestu reģionālās un vietējās problēmas un risinājumus ES vides tiesību piemērošanā (25). Tajā vietējo un reģionālo pašvaldību un to apvienību darbinieki, kas strādā vides jomā, varētu pastāvīgi apspriesties un dalīties pieredzē ar Reģionu komitejas konsultatīvajām platformām un tīkliem un Eiropas Komisiju;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas piedāvātais jaunais instruments — partnerību īstenošanas nolīgumi — lielā mērā atspoguļo Reģionu komitejas agrāko aicinājumu (26) Eiropas Savienībai turpināt darbu pie Eiropas Komisijas jau 2002. gadā veiktā izmēģinājuma projekta par trīspusēju vienošanos un līgumiem (27). Reģionu komiteja mudina Eiropas Komisiju sniegt plašāku informāciju un norādes, kā tā plāno izstrādāt un piemērot šo instrumentu; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas piedāvātais jaunais instruments — partnerību īstenošanas nolīgumi — lielā mērā atspoguļo Reģionu komitejas agrāko aicinājumu (26) Eiropas Savienībai turpināt darbu pie Eiropas Komisijas jau 2002. gadā veiktā izmēģinājuma projekta par trīspusēju vienošanos un līgumiem (27). Reģionu komiteja mudina Eiropas Komisiju sniegt plašāku informāciju un norādes, kā tā plāno izstrādāt un piemērot šo instrumentu;

| 40. | uzskata, ka partnerību īstenošanas nolīgumi būtu jāslēdz ne tikai starp Eiropas Komisiju un attiecīgo dalībvalsti, bet tajos būtu jāiesaista arī viena vai vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai pienācīgi atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldību, un tādējādi tie kļūtu par trīspusējiem īstenošanas nolīgumiem; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka partnerību īstenošanas nolīgumi būtu jāslēdz ne tikai starp Eiropas Komisiju un attiecīgo dalībvalsti, bet tajos būtu jāiesaista arī viena vai vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai pienācīgi atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldību, un tādējādi tie kļūtu par trīspusējiem īstenošanas nolīgumiem;

| 41. | uzskata, ka trīspusēji īstenošanas nolīgumi varētu palīdzēt dažos gadījumos panākt ES vides politikas pasākumu izpildi, kad ar tradicionālajiem instrumentiem netiek gūta vajadzīgā apņemšanās risināt jaunas vai pastāvošas vides problēmas un tiesību normu neievērošanas problēmas. Ar nolīgumiem būtu jāpanāk no dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām skaidra apņemšanās veikt vajadzīgos pasākumus, bet no Eiropas Savienības — sniegt atbalstu. Tādas apņemšanās jāpadara oficiālas, nosakot sasniedzamos mērķus un laika grafiku, un tām jābūt publiski pieejamām, lai to izpildi varētu pārbaudīt; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka trīspusēji īstenošanas nolīgumi varētu palīdzēt dažos gadījumos panākt ES vides politikas pasākumu izpildi, kad ar tradicionālajiem instrumentiem netiek gūta vajadzīgā apņemšanās risināt jaunas vai pastāvošas vides problēmas un tiesību normu neievērošanas problēmas. Ar nolīgumiem būtu jāpanāk no dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām skaidra apņemšanās veikt vajadzīgos pasākumus, bet no Eiropas Savienības — sniegt atbalstu. Tādas apņemšanās jāpadara oficiālas, nosakot sasniedzamos mērķus un laika grafiku, un tām jābūt publiski pieejamām, lai to izpildi varētu pārbaudīt;

Uzlabot rezultātus vides jomā, pielietojot inovatīvas daudzlīmeņu pārvaldības metodes

| 42. | pauž sarūgtinājumu, ka paziņojumā nav atspoguļots Reģionu komitejas priekšlikums kopīgi apsvērt konkrētus veidus, kā paplašināt Pilsētas mēru paktu, tajā iekļaujot “Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” minētās jomas, piemēram, bioloģisko daudzveidību, zemes izmantošanu, atkritumu un ūdens apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu (28). RK uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības inovatīvā metode sekmētu ES vides politikas īstenošanu, jo tādējādi vietējās un reģionālās pašvaldības tiek mudinātas aktīvi iesaistīties īstenošanā, nevis vienkārši paļauties uz ES tiesību aktu izpildi; |
| --- | --- |

42.

pauž sarūgtinājumu, ka paziņojumā nav atspoguļots Reģionu komitejas priekšlikums kopīgi apsvērt konkrētus veidus, kā paplašināt Pilsētas mēru paktu, tajā iekļaujot “Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” minētās jomas, piemēram, bioloģisko daudzveidību, zemes izmantošanu, atkritumu un ūdens apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu (28). RK uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības inovatīvā metode sekmētu ES vides politikas īstenošanu, jo tādējādi vietējās un reģionālās pašvaldības tiek mudinātas aktīvi iesaistīties īstenošanā, nevis vienkārši paļauties uz ES tiesību aktu izpildi;

| 43. | pauž sarūgtinājumu, ka paziņojumā nav pieminēta Eiropas Komisijas “Eiropas Zaļās galvaspilsētas” balva, kuru RK pilnībā atbalsta — tas ir svarīgs instruments, jo izceļ pilsētas, kuras var minēt kā paraugu un kuras izmanto inovatīvu pieeju ES vides tiesību īstenošanā, un arī nodrošina pieredzes apmaiņu ar citām pilsētām. Tādēļ RK atgādina par 2010. gada ieteikumu turpināt balvas pilnveidošanu (29); |
| --- | --- |

43.

pauž sarūgtinājumu, ka paziņojumā nav pieminēta Eiropas Komisijas “Eiropas Zaļās galvaspilsētas” balva, kuru RK pilnībā atbalsta — tas ir svarīgs instruments, jo izceļ pilsētas, kuras var minēt kā paraugu un kuras izmanto inovatīvu pieeju ES vides tiesību īstenošanā, un arī nodrošina pieredzes apmaiņu ar citām pilsētām. Tādēļ RK atgādina par 2010. gada ieteikumu turpināt balvas pilnveidošanu (29);

| 44. | uzsver, ka vides un klimata pārmaiņu izraisītās problēmas nevar atrisināt kādā vienā pārvaldības līmenī, un arī ES politiku nevar īstenot tikai viens pārvaldības līmenis. Nepieciešama daudzlīmeņu pieeja, kurā katrs pārvaldības līmenis (Eiropas, valsts, reģionālais un vietējais līmenis) uzņemas atbildību un veic pasākumus, kurus attiecīgajā līmenī var un vajag īstenot. RK atbalsta, ka dalībvalstīs jāveido administratīvās sadarbības grupas, kuru ietvaros dažādus pārvaldības līmeņus pārstāvoši eksperti kopīgi izstrādā valstu īstenošanas plānus (30); |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka vides un klimata pārmaiņu izraisītās problēmas nevar atrisināt kādā vienā pārvaldības līmenī, un arī ES politiku nevar īstenot tikai viens pārvaldības līmenis. Nepieciešama daudzlīmeņu pieeja, kurā katrs pārvaldības līmenis (Eiropas, valsts, reģionālais un vietējais līmenis) uzņemas atbildību un veic pasākumus, kurus attiecīgajā līmenī var un vajag īstenot. RK atbalsta, ka dalībvalstīs jāveido administratīvās sadarbības grupas, kuru ietvaros dažādus pārvaldības līmeņus pārstāvoši eksperti kopīgi izstrādā valstu īstenošanas plānus (30);

E.   
  Subsidiaritāte, proporcionalitāte un labāks regulējums

| 45. | atgādina, ka vides politikas jomā kompetence ir gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm, tāpēc uz to attiecas subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka vides politikas jomā kompetence ir gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm, tāpēc uz to attiecas subsidiaritātes princips;

| 46. | konstatē, ka Eiropas Komisija nav novērtējusi, vai paziņojumā ierosinātie varianti atbilst subsidiaritātes principam. Komiteja uzskata, ka paziņojumā izklāstītie varianti pagaidām ir paredzēti apspriešanai un apsvēršanai un tāpēc tie nav pietiekami izvērsti, lai Komiteja varētu izstrādāt noteiktu viedokli, kurš lielā mērā būs atkarīgs no tā, vai (un kā) Eiropas Komisija nolemj dažus no minētajiem variantiem virzīt tālāk; |
| --- | --- |

46.

konstatē, ka Eiropas Komisija nav novērtējusi, vai paziņojumā ierosinātie varianti atbilst subsidiaritātes principam. Komiteja uzskata, ka paziņojumā izklāstītie varianti pagaidām ir paredzēti apspriešanai un apsvēršanai un tāpēc tie nav pietiekami izvērsti, lai Komiteja varētu izstrādāt noteiktu viedokli, kurš lielā mērā būs atkarīgs no tā, vai (un kā) Eiropas Komisija nolemj dažus no minētajiem variantiem virzīt tālāk;

| 47. | ņemot vērā šo atrunu, vērš uzmanību uz RK subsidiaritātes uzraudzības tīkla vispārējo vērtējumu (31): šķiet, ka paziņojumā iekļautie varianti, pēc to pilnīgas formulēšanas, visdrīzāk nebūs lielā pretrunā subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

47.

ņemot vērā šo atrunu, vērš uzmanību uz RK subsidiaritātes uzraudzības tīkla vispārējo vērtējumu (31): šķiet, ka paziņojumā iekļautie varianti, pēc to pilnīgas formulēšanas, visdrīzāk nebūs lielā pretrunā subsidiaritātes principam;

| 48. | taču norāda: lai gan tiek atbalstīta doma uzlabot pašreizējos noteikumus par inspekcijām, subsidiaritātes uzraudzības tīklam varētu būt arī paustas zināmas iebildes pret obligātu inspekciju noteikšanu un pret ES inspekciju struktūrvienības izveidi. Tāpat arī, lai gan tiek atbalstīti kritēriji par sūdzību izskatīšanu dalībvalstīs, daži tīkla locekļi dotu priekšroku, ja tos formulētu kā nesaistošus ieteikumus. Šķiet, tiek atbalstīta ideja, ka ES līmenī būtu jāizstrādā nosacījumi par efektīvu un iedarbīgu piekļuvi valstu tiesām ES vides tiesību jautājumos. |
| --- | --- |

48.

taču norāda: lai gan tiek atbalstīta doma uzlabot pašreizējos noteikumus par inspekcijām, subsidiaritātes uzraudzības tīklam varētu būt arī paustas zināmas iebildes pret obligātu inspekciju noteikšanu un pret ES inspekciju struktūrvienības izveidi. Tāpat arī, lai gan tiek atbalstīti kritēriji par sūdzību izskatīšanu dalībvalstīs, daži tīkla locekļi dotu priekšroku, ja tos formulētu kā nesaistošus ieteikumus. Šķiet, tiek atbalstīta ideja, ka ES līmenī būtu jāizstrādā nosacījumi par efektīvu un iedarbīgu piekļuvi valstu tiesām ES vides tiesību jautājumos.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 773 final.

1

(2)  CdR 164/2010 fin.

2

(3)  CdR 164/2010 fin, CdR 38/2010 fin, CdR 199/2009 fin, CdR 89/2009 fin.

3

(4)  “Leģislatīvo aktu projektos ņem vērā vajadzību nodrošināt to, ka visi finansiālie vai administratīvie apgrūtinājumi, kas rodas Savienībai, valstu valdībām, reģionālajām un vietējām iestādēm, uzņēmējdarbības subjektiem un pilsoņiem, ir cik iespējams mazi un atbilstīgi noteiktajam mērķim” (Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. protokola 5. pants).

4

(5)  CdR 164/2010 fin, Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūcija (2011/2194(INI)).

5

(6)  CdR 164/2010 fin.

6

(7)  CdR 187/2011 fin.

7

(8)  Skatīt arī Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju (2011/2194(INI)) un Padomes 2010. gada 20. decembra secinājumus “Vides politikas instrumentu uzlabošana”.

8

(9)  Eiropas Komisijas tīmekļa vietne “Statistika par pārkāpumiem vides jomā”.

9

(10)  Eiropas Komisijas uzdevumā izstrādāts pētījums “The costs of not implementing the environmental acquis”, COWI, 2011.

10

The costs of not implementing the environmental acquis

COWI

(11)  Eiropas Komisijas uzdevumā izstrādāts pētījums “Implementing EU Waste Legislation for Green Growth”, Bio Intelligence Service, 2011.

11

Implementing EU Waste Legislation for Green Growth

Bio Intelligence Service

(12)  Pētījums “The costs of not implementing the environmental acquis”, COWI, 2011.

12

The costs of not implementing the environmental acquis

COWI

(13)  CdR 164/2010 fin, CdR 140/2011 fin.

13

Skatīt arī Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju (2011/2194(INI)), Padomes 2012. gada 11. jūnija secinājumus par Septīto vides rīcības programmu un Padomes 2011. gada 10. oktobra secinājumus “Sestās Kopienas vides rīcības programmas izvērtējums un turpmākie pasākumi – virzībā uz Septīto ES vides rīcības programmu”.

(14)  ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

14

(15)  Eiropas Komisija sniedz šādu piemēru: attiecībā uz ES dzeramā ūdens prasību īstenošanu valstu, reģionālajā un vietējā līmenī uz kartes varētu atrast novadīšanas punktus, ieguves avotu aizsardzības zonas, attīrīšanas iekārtas un sadales tīklus, kā arī tur būtu norādītas saites ar informāciju par tādiem saistītiem tematiem kā noplūdes samazināšanas programmas (Eiropas Komisijas MEMO/12/159).

15

(16)  Skatīt arī CdR 163/2011 fin.

16

(17)  CdR 38/2010 fin.

17

(18)  CdR 164/2010 fin.

18

(19)  CdR 164/2010 fin.

19

(20)  Skatīt arī ClientEarth 2012 “The 7th Environment Action Programme and Enforcement”.

20

ClientEarth 2012 “The 7th

(21)  Skatīt arī CdR 164/2010 fin, IMPEL 2012. gada atbildi uz apspriešanos par 7. VRP, Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju (2011/2194(INI)) un Padomes 2010. gada 20. decembra secinājumus “Vides politikas instrumentu uzlabošana”.

21

IMPEL

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu, OV L 211, 14.8.2009. lpp.

22

(23)  Lieta C-240/09.

23

(24)  CdR 164/2010 fin.

24

(25)  COM(2012) 95 final, 10. lpp. Komisāra Potocnik kga 2012. gada 5. jūlija vēstule.

25

Potocnik

(26)  CdR 164/2010 fin.

26

(27)  CdR 89/2009 fin, COM(2002) 709 final.

27

(28)  CdR 140/2011 fin, CdR 164/2010 fin, COM(2011) 571 final.

28

(29)  CdR 164/2010 fin.

29

(30)  Šādu grupu izveide ir ieteikta atzinumā CdR 164/2010 fin.

30

(31)  Rezultāti pieejami šeit: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx

31

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/37

---

Reģionu komitejas atzinums “Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošana”

2013/C 17/08

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka augsnes tips, zemes apsaimniekošana un klimata apstākļi dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgi, tāpēc ir vajadzīgas specifiskas apsaimniekošanas vadlīnijas un aizsardzības stratēģijas, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību proporcionālā veidā, pamatojoties uz reģionālām prioritātēm, taču visaptverošas sistēmas ietvaros, kas ļautu nodrošināt ES politiku īstenošanu; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka augsnes tips, zemes apsaimniekošana un klimata apstākļi dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgi, tāpēc ir vajadzīgas specifiskas apsaimniekošanas vadlīnijas un aizsardzības stratēģijas, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību proporcionālā veidā, pamatojoties uz reģionālām prioritātēm, taču visaptverošas sistēmas ietvaros, kas ļautu nodrošināt ES politiku īstenošanu;

| — | norāda, ka ar augsnes riskiem un apdraudējumiem saistīto problēmu risināšana ir steidzama, īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

norāda, ka ar augsnes riskiem un apdraudējumiem saistīto problēmu risināšana ir steidzama, īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām;

| — | uzsver, ka klimata pārmaiņas var dažādi ietekmēt augsni, galvenokārt saistībā ar augsnes mitruma, augsnes temperatūras, kā arī nokrišņu izmaiņām, izraisot iespējamu augsnes degradāciju, tostarp organisko vielu zudumu un zemes eroziju, sablīvēšanos un nogruvumus; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka klimata pārmaiņas var dažādi ietekmēt augsni, galvenokārt saistībā ar augsnes mitruma, augsnes temperatūras, kā arī nokrišņu izmaiņām, izraisot iespējamu augsnes degradāciju, tostarp organisko vielu zudumu un zemes eroziju, sablīvēšanos un nogruvumus;

| — | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga loma augsnes degradācijas monitoringa veikšanā un piesārņoto vietu pārskata veidošanā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga loma augsnes degradācijas monitoringa veikšanā un piesārņoto vietu pārskata veidošanā;

| — | uzskata, ka augsnes politikas jomā ir jāatrod pareizais līdzsvars starp Eiropas līmeņa rīcību un subsidiaritātes un labāka regulējuma principu, lai novērstu lieku papildu administratīvo slogu un nesamērīgas izmaksas. Tāpēc ES regulējums attiecībā uz augsni būtu jāveido, paredzot iejaukšanos tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka augsnes politikas jomā ir jāatrod pareizais līdzsvars starp Eiropas līmeņa rīcību un subsidiaritātes un labāka regulējuma principu, lai novērstu lieku papildu administratīvo slogu un nesamērīgas izmaksas. Tāpēc ES regulējums attiecībā uz augsni būtu jāveido, paredzot iejaukšanos tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama;

| — | uzskata, ka trūkumus augsnes aizsardzības pasākumos vislabāk var risināt, visā ES balstoties uz kopīgiem pamatiem un izmantojot visaptverošu pamatsistēmu un vienotus principus, kas jāievēro visām dalībvalstīm. Tādēļ Augsnes pamatdirektīva būtu atbalstāma, kaut gan ir svarīgi, lai šī politika nebūtu nevajadzīgi preskriptīva, piemēram, paredzot kvantitatīvas prasības un robežvērtības. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka trūkumus augsnes aizsardzības pasākumos vislabāk var risināt, visā ES balstoties uz kopīgiem pamatiem un izmantojot visaptverošu pamatsistēmu un vienotus principus, kas jāievēro visām dalībvalstīm. Tādēļ Augsnes pamatdirektīva būtu atbalstāma, kaut gan ir svarīgi, lai šī politika nebūtu nevajadzīgi preskriptīva, piemēram, paredzot kvantitatīvas prasības un robežvērtības.

| Berichterstatter | Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling |
| --- | --- |
| Referenzdokument | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošana un pašreizējie pasākumi”
  COM(2012) 46 final |

Berichterstatter

Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling

Referenzdokument

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošana un pašreizējie pasākumi”

COM(2012) 46 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Vispārīgas piezīmes

| 1. | Komisijas ziņojumā ir sniegts pārskats par Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanu kopš tās pieņemšanas 2006. gada septembrī, kā arī aplūkotas augsnes degradācijas pašreizējās tendences un iezīmēti nākotnes uzdevumi, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību. |
| --- | --- |

1.

Komisijas ziņojumā ir sniegts pārskats par Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanu kopš tās pieņemšanas 2006. gada septembrī, kā arī aplūkotas augsnes degradācijas pašreizējās tendences un iezīmēti nākotnes uzdevumi, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību.

| 2. | Stratēģijā noteikti četri galvenie īstenošanas pīlāri: izpratnes padziļināšana, pētniecība, integrācija un likumdošana. Stratēģijas būtiska sastāvdaļa ir priekšlikums direktīvai, ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai (COM(2006) 232 final), kas balstīts uz trim tematiem: preventīvi pasākumi, problēmas apzināšana un darbības pasākumi. |
| --- | --- |

2.

Stratēģijā noteikti četri galvenie īstenošanas pīlāri: izpratnes padziļināšana, pētniecība, integrācija un likumdošana. Stratēģijas būtiska sastāvdaļa ir priekšlikums direktīvai, ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai (COM(2006) 232 final), kas balstīts uz trim tematiem: preventīvi pasākumi, problēmas apzināšana un darbības pasākumi.

| 3. | RK ir iepriekš publicējusi šādus ar augsnes aizsardzības tematu saistītus atzinumus:






  — | “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa”” (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin); |
| --- | --- | --- |

3.

RK ir iepriekš publicējusi šādus ar augsnes aizsardzības tematu saistītus atzinumus:

—

“Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa”” (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin);

| — | “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma turpmākajā vides politikā” (Paula Baker, CdR 164/2010 fin); |
| --- | --- |

—

“Vietējo un reģionālo pašvaldību loma turpmākajā vides politikā” (Paula Baker, CdR 164/2010 fin);

| — | “Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai” (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin); |
| --- | --- |

—

“Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai” (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin);

| — | “Ceļā uz tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai” (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin). |
| --- | --- |

—

“Ceļā uz tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai” (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin).

| 4. | Augsne ir mūsu vides, sociālās un ekonomikas sistēmas neatņemama sastāvdaļa un ir pamatā pārtikas ražošanai, ūdens plūsmas kvalitātes un kvantitātes nodrošināšanai, klimata pārmaiņu mazināšanai un adaptācijai, bioloģiskajai daudzveidībai, kā arī citiem ar vidi saistītiem pakalpojumiem. Lai Eiropas vide un ekonomika būtu ilgtspējīga, ir būtiski nodrošināt, ka augsne ir labā stāvoklī un var pildīt savas būtiskās funkcijas. |
| --- | --- |

4.

Augsne ir mūsu vides, sociālās un ekonomikas sistēmas neatņemama sastāvdaļa un ir pamatā pārtikas ražošanai, ūdens plūsmas kvalitātes un kvantitātes nodrošināšanai, klimata pārmaiņu mazināšanai un adaptācijai, bioloģiskajai daudzveidībai, kā arī citiem ar vidi saistītiem pakalpojumiem. Lai Eiropas vide un ekonomika būtu ilgtspējīga, ir būtiski nodrošināt, ka augsne ir labā stāvoklī un var pildīt savas būtiskās funkcijas.

| 5. | Eiropas Vides aģentūras (EVA) un EK Kopīgā pētniecības centra (JRC) 2012. gadā iesniegtajā ziņojumā par augšņu stāvokli Eiropā tika izcelti desmit lielākie un smagākie augsnes apdraudējumi Eiropā: organisko vielu samazināšanās, erozija, zemes sēšanās, sablīvēšanās, sāļu uzkrāšanās augsnē, paskābināšanās, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, pārtuksnešošanās (Dienvideiropā), zemes nogruvumi un augsnes piesārņojums. Ziņojumā norādīts, ka augsnes degradācija Eiropas Savienībā turpinās un dažos Eiropas reģionos pasliktinās. Ziņojumā konstatēts, ka ES pašreizējā politika un tiesiskais regulējums valstu un reģionālajā līmenī nav pietiekams, lai pilnībā aizsargātu augsni. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Vides aģentūras (EVA) un EK Kopīgā pētniecības centra (JRC) 2012. gadā iesniegtajā ziņojumā par augšņu stāvokli Eiropā tika izcelti desmit lielākie un smagākie augsnes apdraudējumi Eiropā: organisko vielu samazināšanās, erozija, zemes sēšanās, sablīvēšanās, sāļu uzkrāšanās augsnē, paskābināšanās, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, pārtuksnešošanās (Dienvideiropā), zemes nogruvumi un augsnes piesārņojums. Ziņojumā norādīts, ka augsnes degradācija Eiropas Savienībā turpinās un dažos Eiropas reģionos pasliktinās. Ziņojumā konstatēts, ka ES pašreizējā politika un tiesiskais regulējums valstu un reģionālajā līmenī nav pietiekams, lai pilnībā aizsargātu augsni.

| 6. | Augsnes minerālais un organiskais sastāvs un augsnes tips, zemes apsaimniekošana un klimata apstākļi dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgi, tāpēc ir vajadzīgas specifiskas apsaimniekošanas vadlīnijas un aizsardzības stratēģijas, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību proporcionālā veidā, pamatojoties uz reģionālām prioritātēm, taču visaptverošas sistēmas ietvaros, kas ļautu nodrošināt ES politiku īstenošanu. |
| --- | --- |

6.

Augsnes minerālais un organiskais sastāvs un augsnes tips, zemes apsaimniekošana un klimata apstākļi dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgi, tāpēc ir vajadzīgas specifiskas apsaimniekošanas vadlīnijas un aizsardzības stratēģijas, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību proporcionālā veidā, pamatojoties uz reģionālām prioritātēm, taču visaptverošas sistēmas ietvaros, kas ļautu nodrošināt ES politiku īstenošanu.

| 7. | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša loma Eiropas augšņu aizsardzības nodrošināšanā. Tajā ietilpst atbildība nodrošināt to, ka tiesību aktos par zemes izmantojumu tiek ņemts vērā augsnes aizsardzības mērķis, un tos atbilstīgi piemēro, pašvaldībām pildot funkcijas kā zemes plānotājām un kā struktūrām, kas atbild par būvatļauju un zemes izmantošanas atļauju piešķiršanu. Pašvaldībām var būt pilnvaras, kas ļauj novērst pilsētu izplešanos un augsnes sablīvēšanos, sekmēt pilsētu dzīvojamo rajonu un pamestu rūpniecisku teritoriju rehabilitāciju un aizsargāt un popularizēt zaļās zonas. |
| --- | --- |

7.

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša loma Eiropas augšņu aizsardzības nodrošināšanā. Tajā ietilpst atbildība nodrošināt to, ka tiesību aktos par zemes izmantojumu tiek ņemts vērā augsnes aizsardzības mērķis, un tos atbilstīgi piemēro, pašvaldībām pildot funkcijas kā zemes plānotājām un kā struktūrām, kas atbild par būvatļauju un zemes izmantošanas atļauju piešķiršanu. Pašvaldībām var būt pilnvaras, kas ļauj novērst pilsētu izplešanos un augsnes sablīvēšanos, sekmēt pilsētu dzīvojamo rajonu un pamestu rūpniecisku teritoriju rehabilitāciju un aizsargāt un popularizēt zaļās zonas.

| 8. | RK uzskata, ka jebkuros turpmākajos ES nosacījumos attiecībā uz augsnēm jāiekļauj pieejas, kas nodrošina atbilstošu elastību, ņemot vērā apstākļu atšķirības dažādās valstīs un reģionos. Vienota ES mēroga augsnes regulējuma sistēma palīdzēs nodrošināt, ka augsnes aizsardzības pienākumi zemes apsaimniekotājiem (visplašākajā nozīmē) visās dalībvalstīs ir līdzīgi, tādējādi samazinot konkurences izkropļojumu iespējas iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

8.

RK uzskata, ka jebkuros turpmākajos ES nosacījumos attiecībā uz augsnēm jāiekļauj pieejas, kas nodrošina atbilstošu elastību, ņemot vērā apstākļu atšķirības dažādās valstīs un reģionos. Vienota ES mēroga augsnes regulējuma sistēma palīdzēs nodrošināt, ka augsnes aizsardzības pienākumi zemes apsaimniekotājiem (visplašākajā nozīmē) visās dalībvalstīs ir līdzīgi, tādējādi samazinot konkurences izkropļojumu iespējas iekšējā tirgū.

B.   
  Pašreizējie un turpmākie uzdevumi

| 9. | Komisijas ziņojumā (4. iedaļa) ir aplūkoti pašreizējie un turpmākie uzdevumi. RK piekrīt Komisijas vērtējumam par to, ka tiklab ES, kā pasaulē augsnes degradācija pēdējos desmit gados ir palielinājusies un ka šī tendence, visticamāk, turpināsies, ja netiks efektīvi risināti zemes izmantošanas un apsaimniekošanas, organisko vielu un oglekļa, kā arī resursu efektivitātes jautājumi. |
| --- | --- |

9.

Komisijas ziņojumā (4. iedaļa) ir aplūkoti pašreizējie un turpmākie uzdevumi. RK piekrīt Komisijas vērtējumam par to, ka tiklab ES, kā pasaulē augsnes degradācija pēdējos desmit gados ir palielinājusies un ka šī tendence, visticamāk, turpināsies, ja netiks efektīvi risināti zemes izmantošanas un apsaimniekošanas, organisko vielu un oglekļa, kā arī resursu efektivitātes jautājumi.

| 10. | Prognozētais pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, gaļas un piena produktu patēriņa palielināšanās un biomasas plašāka izmantošana enerģijas iegūšanai, kā arī ar klimata pārmaiņām saistītas dabas parādības, pārtuksnešošanās un zemes zudums visā pasaulē neapšaubāmi novedīs pie zemes intensīvākas izmantošanas un potenciālas augsnes degradācijas. |
| --- | --- |

10.

Prognozētais pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, gaļas un piena produktu patēriņa palielināšanās un biomasas plašāka izmantošana enerģijas iegūšanai, kā arī ar klimata pārmaiņām saistītas dabas parādības, pārtuksnešošanās un zemes zudums visā pasaulē neapšaubāmi novedīs pie zemes intensīvākas izmantošanas un potenciālas augsnes degradācijas.

| 11. | Ar augsnes riskiem un apdraudējumiem saistīto problēmu risināšana ir steidzama, īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām. Lauksaimniecībai ir īpaši liela ietekme uz oglekļa dioksīda (CO2) un slāpekļa oksīda (N2O) emisijām no augsnes. ES augsnēs ir vairāk nekā 70 miljardi tonnu organiskā oglekļa, un tas gandrīz 50 reižu pārsniedz mūsu ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Organiskās vielas zudums augsnēs un ar to saistītais CO2 emisiju pieaugums ir sevišķi nopietna problēma, ņemot vērā, ka tie veicina klimata pārmaiņas. Ir pierādījumi (1) par organisko vielu daudzuma samazināšanos Apvienotajā Karalistē, Francijā, Beļģijā un Austrijā. Līdzās negatīvajai ietekmei uz augšņu kvalitāti augsnes organiskās vielas zudums var izraisīt oglekļa emisijas atmosfērā un tādējādi negatīvi ietekmēt ES mērķus samazināt oglekļa dioksīda emisijas. |
| --- | --- |

11.

Ar augsnes riskiem un apdraudējumiem saistīto problēmu risināšana ir steidzama, īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām. Lauksaimniecībai ir īpaši liela ietekme uz oglekļa dioksīda (CO2) un slāpekļa oksīda (N2O) emisijām no augsnes. ES augsnēs ir vairāk nekā 70 miljardi tonnu organiskā oglekļa, un tas gandrīz 50 reižu pārsniedz mūsu ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Organiskās vielas zudums augsnēs un ar to saistītais CO2 emisiju pieaugums ir sevišķi nopietna problēma, ņemot vērā, ka tie veicina klimata pārmaiņas. Ir pierādījumi (1) par organisko vielu daudzuma samazināšanos Apvienotajā Karalistē, Francijā, Beļģijā un Austrijā. Līdzās negatīvajai ietekmei uz augšņu kvalitāti augsnes organiskās vielas zudums var izraisīt oglekļa emisijas atmosfērā un tādējādi negatīvi ietekmēt ES mērķus samazināt oglekļa dioksīda emisijas.

| 12. | Klimata pārmaiņas var dažādi ietekmēt augsni, galvenokārt saistībā ar augsnes mitruma, augsnes temperatūras, kā arī nokrišņu izmaiņām, izraisot iespējamu augsnes degradāciju, tostarp organisko vielu zudumu un zemes eroziju, sablīvēšanos un nogruvumus. Pašlaik ne visu Eiropas valstu zemes apsaimniekošanas politika aizsargā oglekļa saturu augsnē. |
| --- | --- |

12.

Klimata pārmaiņas var dažādi ietekmēt augsni, galvenokārt saistībā ar augsnes mitruma, augsnes temperatūras, kā arī nokrišņu izmaiņām, izraisot iespējamu augsnes degradāciju, tostarp organisko vielu zudumu un zemes eroziju, sablīvēšanos un nogruvumus. Pašlaik ne visu Eiropas valstu zemes apsaimniekošanas politika aizsargā oglekļa saturu augsnē.

| 13. | Izskan aicinājumi steidzami rīkoties, lai atjaunotu bojātos kūdrājus, ar mērķi apturēt oglekļa zudumu un atdzīvināt veselīgiem kūdrājiem raksturīgos daudzveidīgos ekosistēmu pakalpojumus. Kaut gan kūdrāji veido tikai 2% no ES lauksaimnieciski apstrādātās zemes, tie rada vairāk nekā 50% CO2 emisiju šajā nozarē. Pēdējos gados ir pieaugušas bažas arī saistībā ar ietekmi, ko rada kūdrāju izmantošana komerciālas kūdras ieguvei dārzkopības vajadzībām. |
| --- | --- |

13.

Izskan aicinājumi steidzami rīkoties, lai atjaunotu bojātos kūdrājus, ar mērķi apturēt oglekļa zudumu un atdzīvināt veselīgiem kūdrājiem raksturīgos daudzveidīgos ekosistēmu pakalpojumus. Kaut gan kūdrāji veido tikai 2% no ES lauksaimnieciski apstrādātās zemes, tie rada vairāk nekā 50% CO2 emisiju šajā nozarē. Pēdējos gados ir pieaugušas bažas arī saistībā ar ietekmi, ko rada kūdrāju izmantošana komerciālas kūdras ieguvei dārzkopības vajadzībām.

| 14. | Augsnes oglekļa krājumu saglabāšanai (un slāpekļa oksīda emisiju samazināšana) palīdzēs ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un ierobežot klimata pārmaiņas. Komisijas projekta “Ilgtspējīga lauksaimniecība un augsnes saglabāšana” (SoCo) (2) ietvaros ir izstrādāts noderīgs gadījumu izpētes un ieteikumu kopums. |
| --- | --- |

14.

Augsnes oglekļa krājumu saglabāšanai (un slāpekļa oksīda emisiju samazināšana) palīdzēs ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un ierobežot klimata pārmaiņas. Komisijas projekta “Ilgtspējīga lauksaimniecība un augsnes saglabāšana” (SoCo) (2) ietvaros ir izstrādāts noderīgs gadījumu izpētes un ieteikumu kopums.

| 15. | Resursu efektīvai izmantošanai ir izšķirīga nozīme. Lauksaimniecība ir ļoti atkarīga no augsnes auglības, jo īpaši no barības vielu pieejamības. Lielākā daļa ES izmantoto fosforu saturošo mēslošanas līdzekļu tiek importēta. ES katru gadu lielos daudzumos tiek saražoti kūtsmēsli, bioloģiskie atkritumi un notekūdeņu dūņas. Lai panāktu barības vielu apgādes drošību, uzlabotu augsnes stāvokli un ierobežotu potenciāli toksisku elementu radītu piesārņojumu, pareizākais ceļš ir nodrošināt šo materiālu pienācīgu savākšanu, apstrādi un izmantošanu. RK iesaka pārskatīt Dūņu direktīvu, lai kontrolētu citu organisko materiālu lietošanu, ko izmanto attiecībā uz zemi, un kas šobrīd nav kontrolēta saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

15.

Resursu efektīvai izmantošanai ir izšķirīga nozīme. Lauksaimniecība ir ļoti atkarīga no augsnes auglības, jo īpaši no barības vielu pieejamības. Lielākā daļa ES izmantoto fosforu saturošo mēslošanas līdzekļu tiek importēta. ES katru gadu lielos daudzumos tiek saražoti kūtsmēsli, bioloģiskie atkritumi un notekūdeņu dūņas. Lai panāktu barības vielu apgādes drošību, uzlabotu augsnes stāvokli un ierobežotu potenciāli toksisku elementu radītu piesārņojumu, pareizākais ceļš ir nodrošināt šo materiālu pienācīgu savākšanu, apstrādi un izmantošanu. RK iesaka pārskatīt Dūņu direktīvu, lai kontrolētu citu organisko materiālu lietošanu, ko izmanto attiecībā uz zemi, un kas šobrīd nav kontrolēta saskaņā ar šo direktīvu.

| 16. | Pašreizējās zemes zuduma tendences (augsnes sablīvēšanās) ir ļoti neilgtspējīgas visā ES, un tas ir būtisks cēlonis augsnes degradācijai Eiropas Savienībā. Augsnes sablīvēšanās bieži skar auglīgas lauksaimniecības zemes, apdraud bioloģisko daudzveidību, palielina plūdu un ūdens trūkuma risku un veicina globālo sasilšanu. Komisija 2012. gada aprīlī publicēja pamatnostādnes par labāko praksi, kā ierobežot, samazināt vai kompensēt augsnes sablīvēšanos (3). RK cieši iesaka piemērot minētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

16.

Pašreizējās zemes zuduma tendences (augsnes sablīvēšanās) ir ļoti neilgtspējīgas visā ES, un tas ir būtisks cēlonis augsnes degradācijai Eiropas Savienībā. Augsnes sablīvēšanās bieži skar auglīgas lauksaimniecības zemes, apdraud bioloģisko daudzveidību, palielina plūdu un ūdens trūkuma risku un veicina globālo sasilšanu. Komisija 2012. gada aprīlī publicēja pamatnostādnes par labāko praksi, kā ierobežot, samazināt vai kompensēt augsnes sablīvēšanos (3). RK cieši iesaka piemērot minētās pamatnostādnes.

| 17. | Atmosfērā esošu skābinošo vielu nosēdumi uz augsnes var izraisīt negatīvas sekas saistībā ar paskābināšanu un nitrifikāciju. Slāpekļa oksīdi un amonjaks tagad ir atzīti par galvenajiem skābinošajiem aģentiem, savukārt sēra dioksīda emisijas pēdējos gados regulas piemērošanas rezultātā kopumā ir samazinājušās. Ir svarīgi nodrošināt, ka skābinošu vielu emisijas visā Eiropā turpina samazināties, lai samazinātos zemes platības, kurās ir pārsniegtas skābuma kritiskās robežvērtības. |
| --- | --- |

17.

Atmosfērā esošu skābinošo vielu nosēdumi uz augsnes var izraisīt negatīvas sekas saistībā ar paskābināšanu un nitrifikāciju. Slāpekļa oksīdi un amonjaks tagad ir atzīti par galvenajiem skābinošajiem aģentiem, savukārt sēra dioksīda emisijas pēdējos gados regulas piemērošanas rezultātā kopumā ir samazinājušās. Ir svarīgi nodrošināt, ka skābinošu vielu emisijas visā Eiropā turpina samazināties, lai samazinātos zemes platības, kurās ir pārsniegtas skābuma kritiskās robežvērtības.

C.   
  Eiropas Komisijas pašreizējās darbības

| 18. | Komisijas ziņojumā (5. iedaļa) ir norādītas piecas galvenās darbības, un RK par katru no tām vēlas izteikt turpmākos komentārus: |
| --- | --- |

18.

Komisijas ziņojumā (5. iedaļa) ir norādītas piecas galvenās darbības, un RK par katru no tām vēlas izteikt turpmākos komentārus:

Izpratnes veicināšana

| 19. | Svarīga nozīme ir centieniem veicināt izpratni par augsnes tematisko stratēģiju un par nepieciešamību aizsargāt augsni ES. Zemes apsaimniekotājiem jābūt pilnībā informētiem par augsnes ilgtspējīgas pārvaldības praksi, kas uztur augsnes ekosistēmu pakalpojumus. Tāpēc RK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas kopš 2006. gada veikto darbu izpratnes par augsnes tematiku veicināšanā. Tajā ietilpst Komisijas publicētie Eiropas Augšņu atlanti (4) un Augšņu bioloģiskās daudzveidības atlanti (5), kā arī nozīmīgas konferences par augsnes tematiku. RK arī atzinīgi novērtē darbu, ko Komisija veikusi, saistībā ar Eiropas Augšņu biroja tīklu izveidojot izpratnes padziļināšanas un izglītošanas darba grupu. |
| --- | --- |

19.

Svarīga nozīme ir centieniem veicināt izpratni par augsnes tematisko stratēģiju un par nepieciešamību aizsargāt augsni ES. Zemes apsaimniekotājiem jābūt pilnībā informētiem par augsnes ilgtspējīgas pārvaldības praksi, kas uztur augsnes ekosistēmu pakalpojumus. Tāpēc RK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas kopš 2006. gada veikto darbu izpratnes par augsnes tematiku veicināšanā. Tajā ietilpst Komisijas publicētie Eiropas Augšņu atlanti (4) un Augšņu bioloģiskās daudzveidības atlanti (5), kā arī nozīmīgas konferences par augsnes tematiku. RK arī atzinīgi novērtē darbu, ko Komisija veikusi, saistībā ar Eiropas Augšņu biroja tīklu izveidojot izpratnes padziļināšanas un izglītošanas darba grupu.

| 20. | Izpratnes veicināšanai zemes apsaimniekotāju un citu ieinteresēto personu vidū, kā arī izglītības un sabiedrības izpratnes veicināšanai par augsnes nozīmi būs izšķirīga loma, sekmējot augsnes ilgtspējīgu izmantošanu. Tomēr izpratnes veicināšana pati par sevi nespēs nodrošināt nepieciešamo augsnes aizsardzības līmeni; drīzāk ir vajadzīgs pasākumu kopums, turklāt izglītojošiem pasākumiem un ekonomiskajiem stimuliem jābūt tikpat svarīgiem kā regulējošiem pasākumiem. Izpratnes veicināšanai, lai sekmētu ilgtspējīgas augsnes pārvaldības prakses īstenošanu, arī turpmāk būs svarīga loma augsnes degradācijas samazināšanā. Tāpēc RK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības darboties kā vēstniecēm šajā jomā un sekot European Land and Soil Alliance (ELSA, reģistrēta biedrība) labajam piemēram. |
| --- | --- |

20.

Izpratnes veicināšanai zemes apsaimniekotāju un citu ieinteresēto personu vidū, kā arī izglītības un sabiedrības izpratnes veicināšanai par augsnes nozīmi būs izšķirīga loma, sekmējot augsnes ilgtspējīgu izmantošanu. Tomēr izpratnes veicināšana pati par sevi nespēs nodrošināt nepieciešamo augsnes aizsardzības līmeni; drīzāk ir vajadzīgs pasākumu kopums, turklāt izglītojošiem pasākumiem un ekonomiskajiem stimuliem jābūt tikpat svarīgiem kā regulējošiem pasākumiem. Izpratnes veicināšanai, lai sekmētu ilgtspējīgas augsnes pārvaldības prakses īstenošanu, arī turpmāk būs svarīga loma augsnes degradācijas samazināšanā. Tāpēc RK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības darboties kā vēstniecēm šajā jomā un sekot European Land and Soil Alliance (ELSA, reģistrēta biedrība) labajam piemēram.

Pētniecība

| 21. | Pētniecībai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu labāku izpratni par augsnes aizsardzības prioritātēm un to, ka politikas izstrāde joprojām ir balstīta uz zinātniski pamatotām atziņām. Tāpēc RK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kura kopš 2006. gada finansējusi aptuveni 25 pētniecības projektus (6), tostarp ENVASSO, RAMSOIL un SOILSERVICE ar mērķi risināt augsnes problēmas. Būs svarīgi nodrošināt, lai zināšanas, kas iegūtas šajos pētniecības projektos, arī turpmāk tiktu pietiekami izplatītas gala lietotāju un jo īpaši zemes apsaimniekotāju vidū. Jānodrošina vairāk augsnes pētniecības un augsnes monitoringa datu, lai novērstu pašreizējo zināšanu trūkumu, taču tas jādara, vienmēr ievērojot izmaksu atbilstības aspektu un panākot, ka visas iesaistītās struktūras iesaistās informācijas apmaiņā. Īpaši svarīgi ir apzināt novērtēšanas metodes, negatīvās ietekmes mazināšanas pasākumus un minimālās prasības augsnes monitoringa pasākumu saskaņošanas jomā. |
| --- | --- |

21.

Pētniecībai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu labāku izpratni par augsnes aizsardzības prioritātēm un to, ka politikas izstrāde joprojām ir balstīta uz zinātniski pamatotām atziņām. Tāpēc RK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kura kopš 2006. gada finansējusi aptuveni 25 pētniecības projektus (6), tostarp ENVASSO, RAMSOIL un SOILSERVICE ar mērķi risināt augsnes problēmas. Būs svarīgi nodrošināt, lai zināšanas, kas iegūtas šajos pētniecības projektos, arī turpmāk tiktu pietiekami izplatītas gala lietotāju un jo īpaši zemes apsaimniekotāju vidū. Jānodrošina vairāk augsnes pētniecības un augsnes monitoringa datu, lai novērstu pašreizējo zināšanu trūkumu, taču tas jādara, vienmēr ievērojot izmaksu atbilstības aspektu un panākot, ka visas iesaistītās struktūras iesaistās informācijas apmaiņā. Īpaši svarīgi ir apzināt novērtēšanas metodes, negatīvās ietekmes mazināšanas pasākumus un minimālās prasības augsnes monitoringa pasākumu saskaņošanas jomā.

| 22. | RK atzīmē, ka Komisija turpina finansēt pētniecības projektus, jo īpaši tādās jomās kā zemes nogruvumi, augsnes sablīvēšanās, augsnes funkcijas, augsnes oglekļa un slāpekļa aprites cikli (īpaši pievēršoties mitrāju atjaunošanai), augsnes auglība un barības vielu otrreizēja izmantošana lauksaimniecībā. RK atbalsta visas minētās pētniecības darbības, kam būs nepieciešama arī pietiekama zināšanu apmaiņa ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

22.

RK atzīmē, ka Komisija turpina finansēt pētniecības projektus, jo īpaši tādās jomās kā zemes nogruvumi, augsnes sablīvēšanās, augsnes funkcijas, augsnes oglekļa un slāpekļa aprites cikli (īpaši pievēršoties mitrāju atjaunošanai), augsnes auglība un barības vielu otrreizēja izmantošana lauksaimniecībā. RK atbalsta visas minētās pētniecības darbības, kam būs nepieciešama arī pietiekama zināšanu apmaiņa ar ieinteresētajām personām.

| 23. | Reģionu komiteja rosina izstrādāt atjauninātu pārskatu par augsnes piesārņojuma apmēru Eiropas Savienībā un dalībvalstu centieniem risināt šo problēmu. Pārskatā īpaši rūpīgi būtu jāanalizē augsnes piesārņojuma un dzeramā ūdens piesārņojuma saistība, jo daudzās valstīs gruntsūdenim ir būtiska nozīme dzeramā ūdens ieguvē. |
| --- | --- |

23.

Reģionu komiteja rosina izstrādāt atjauninātu pārskatu par augsnes piesārņojuma apmēru Eiropas Savienībā un dalībvalstu centieniem risināt šo problēmu. Pārskatā īpaši rūpīgi būtu jāanalizē augsnes piesārņojuma un dzeramā ūdens piesārņojuma saistība, jo daudzās valstīs gruntsūdenim ir būtiska nozīme dzeramā ūdens ieguvē.

Monitorings

| 24. | Pašlaik nav vides standartu galveno augsnes procesu un funkciju aizsardzībai, un Eiropai nav visaptverošas augsnes monitoringa sistēmas. Ir vajadzīga sistemātiska ES mēroga augsnes datu trūkuma novēršana, izpratne par to, kāda informācija ir jau pieejama, trūkumu apzināšana un ieteikumi par turpmāko augsnes uzraudzību. RK piekrīt, ka ir jāveicina augsnes monitoringa pasākumi, piemēram, atbalstot atbilstošas reģionālās augsnes aizsardzības pieejas. Ir nepieciešams uzlabot Eiropas, valstu un reģionālo politikas veidotāju un lēmumu pieņēmēju piekļuvi attiecīgiem augsnes datiem un informācijai atbilstošos mērogos. Turklāt Eiropā kopumā ir nepietiekams ilgtermiņa augsnes monitorings tīkla vietnēs, jo īpaši, lai risinātu tādus jautājumu kā augsnes un klimata pārmaiņu mijiedarbība. Tāpēc RK atzinīgi vērtē Eiropas Augšņu datu centra (ESDAC) darbības turpināšanu. |
| --- | --- |

24.

Pašlaik nav vides standartu galveno augsnes procesu un funkciju aizsardzībai, un Eiropai nav visaptverošas augsnes monitoringa sistēmas. Ir vajadzīga sistemātiska ES mēroga augsnes datu trūkuma novēršana, izpratne par to, kāda informācija ir jau pieejama, trūkumu apzināšana un ieteikumi par turpmāko augsnes uzraudzību. RK piekrīt, ka ir jāveicina augsnes monitoringa pasākumi, piemēram, atbalstot atbilstošas reģionālās augsnes aizsardzības pieejas. Ir nepieciešams uzlabot Eiropas, valstu un reģionālo politikas veidotāju un lēmumu pieņēmēju piekļuvi attiecīgiem augsnes datiem un informācijai atbilstošos mērogos. Turklāt Eiropā kopumā ir nepietiekams ilgtermiņa augsnes monitorings tīkla vietnēs, jo īpaši, lai risinātu tādus jautājumu kā augsnes un klimata pārmaiņu mijiedarbība. Tāpēc RK atzinīgi vērtē Eiropas Augšņu datu centra (ESDAC) darbības turpināšanu.

| 25. | Kaut gan stratēģija tiek īstenota jau sesto gadu, ES joprojām trūkst jebkādas sistemātiskas vai saskaņotas Eiropas mēroga augsnes monitoringa sistēmas, turklāt atšķiras arī pētniecības metodes. Augsnes aizsardzības un augsnes kvalitātes nodrošināšanas veidi Eiropas Savienībā ir ļoti atšķirīgi, un ierosinātās Augsnes pamatdirektīvas mērķis bija risināt šo jautājumu. Šajā sakarā RK atzinīgi vērtē tādus pētniecības projektus kā LUCAS, kuru mērķis ir sniegt datus ESDAC. RK atbalsta Komisijas priekšlikumus konsolidēt saskaņotu augsnes monitoringu, atkārtojot savas augsnes pārbaudes un izmantojot arī jaunas attālinātās kontroles metodes. |
| --- | --- |

25.

Kaut gan stratēģija tiek īstenota jau sesto gadu, ES joprojām trūkst jebkādas sistemātiskas vai saskaņotas Eiropas mēroga augsnes monitoringa sistēmas, turklāt atšķiras arī pētniecības metodes. Augsnes aizsardzības un augsnes kvalitātes nodrošināšanas veidi Eiropas Savienībā ir ļoti atšķirīgi, un ierosinātās Augsnes pamatdirektīvas mērķis bija risināt šo jautājumu. Šajā sakarā RK atzinīgi vērtē tādus pētniecības projektus kā LUCAS, kuru mērķis ir sniegt datus ESDAC. RK atbalsta Komisijas priekšlikumus konsolidēt saskaņotu augsnes monitoringu, atkārtojot savas augsnes pārbaudes un izmantojot arī jaunas attālinātās kontroles metodes.

| 26. | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga loma augsnes degradācijas monitoringa veikšanā un piesārņoto vietu pārskata veidošanā. Mērķtiecīgas un efektīvas augsnes aizsardzības politikas pamatā jābūt zināšanām par to, kur ir iespējama degradācija. |
| --- | --- |

26.

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga loma augsnes degradācijas monitoringa veikšanā un piesārņoto vietu pārskata veidošanā. Mērķtiecīgas un efektīvas augsnes aizsardzības politikas pamatā jābūt zināšanām par to, kur ir iespējama degradācija.

| 27. | Augsnes kvalitātes monitorings dažādās dalībvalstīs tek īstenots atšķirīgi. Komisija ir ierosinājusi saskaņot uzraudzības darbības, lai iegūtu skaidrāku priekšstatu par Eiropas augšņu stāvokli. JRC jau ir savākts ievērojams datu apjoms, taču skaidri un salīdzināmi dalībvalstu ziņojumi ļautu paveikt vairāk. Saskaņoto monitoringu vajadzētu īstenot sinerģijā ar Monitoringa mehānisma lēmumu, kas pašlaik tiek pārskatīts. |
| --- | --- |

27.

Augsnes kvalitātes monitorings dažādās dalībvalstīs tek īstenots atšķirīgi. Komisija ir ierosinājusi saskaņot uzraudzības darbības, lai iegūtu skaidrāku priekšstatu par Eiropas augšņu stāvokli. JRC jau ir savākts ievērojams datu apjoms, taču skaidri un salīdzināmi dalībvalstu ziņojumi ļautu paveikt vairāk. Saskaņoto monitoringu vajadzētu īstenot sinerģijā ar Monitoringa mehānisma lēmumu, kas pašlaik tiek pārskatīts.

Integrācija

| 28. | RK atzinīgi vērtē Komisijas aktīvo sadarbību ar dalībvalstīm, izstrādājot ar augsni saistītos pasākumus Resursu efektivitātes ceļveža, KLP un reģionālās politikas ietvaros. Augšņu transversālais raksturs nozīmē, ka EK priekšlikumi augsnes aizsardzībai būs jāintegrē vairākās politikas iniciatīvās un īstenošanas mehānismos (piemēram, Ūdens pamatdirektīva, Nitrātu direktīva, Plūdu direktīva, Dūņu direktīva, Dzīvotņu direktīva, Putnu direktīva un bioloģiskās daudzveidības politika, direktīvas par projektu, plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, Lauku attīstības regula un Kopējā lauksaimniecības politika). |
| --- | --- |

28.

RK atzinīgi vērtē Komisijas aktīvo sadarbību ar dalībvalstīm, izstrādājot ar augsni saistītos pasākumus Resursu efektivitātes ceļveža, KLP un reģionālās politikas ietvaros. Augšņu transversālais raksturs nozīmē, ka EK priekšlikumi augsnes aizsardzībai būs jāintegrē vairākās politikas iniciatīvās un īstenošanas mehānismos (piemēram, Ūdens pamatdirektīva, Nitrātu direktīva, Plūdu direktīva, Dūņu direktīva, Dzīvotņu direktīva, Putnu direktīva un bioloģiskās daudzveidības politika, direktīvas par projektu, plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, Lauku attīstības regula un Kopējā lauksaimniecības politika).

| 29. | RK aicina Eiropas Komisiju pieņemt tematisku augsneis aizsardzības stratēģiju, kas būtu rīcības plāns, lai dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības labāk varētu īstenot augsnes aizsardzības politiku un piemērot ES noteikumus. Patlaban priekšlikumi un pasākumi augsnes aizsardzības jomā ir izkliedēti daudzos ES priekšlikumos. Tematiskā augsnes aizsardzības stratēģija varētu sniegt vispārēju pārskatu par pašreizējiem un jaunajiem pasākumiem. Stratēģijā varētu sīki izklāstīt:






  — | kādas augsnes problēmas tiek atrisinātas ar nozaru vides tiesību aktu palīdzību un kādas problēmas saglabājas; |
| --- | --- | --- |

29.

RK aicina Eiropas Komisiju pieņemt tematisku augsneis aizsardzības stratēģiju, kas būtu rīcības plāns, lai dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības labāk varētu īstenot augsnes aizsardzības politiku un piemērot ES noteikumus. Patlaban priekšlikumi un pasākumi augsnes aizsardzības jomā ir izkliedēti daudzos ES priekšlikumos. Tematiskā augsnes aizsardzības stratēģija varētu sniegt vispārēju pārskatu par pašreizējiem un jaunajiem pasākumiem. Stratēģijā varētu sīki izklāstīt:

—

kādas augsnes problēmas tiek atrisinātas ar nozaru vides tiesību aktu palīdzību un kādas problēmas saglabājas;

| — | kādas ir iespējas vēl pastāvošās problēmas atrisināt, pielāgojot nozaru tiesību aktus vides jomā, un |
| --- | --- |

—

kādas ir iespējas vēl pastāvošās problēmas atrisināt, pielāgojot nozaru tiesību aktus vides jomā, un

| — | sniegt pārskatu par projektiem, kuri saistīti ar augsni un kurus finansē no ES fondiem. RK aicina Eiropas Komisiju ES fondos paredzēt vietu ar augsni saistītiem projektiem. |
| --- | --- |

—

sniegt pārskatu par projektiem, kuri saistīti ar augsni un kurus finansē no ES fondiem. RK aicina Eiropas Komisiju ES fondos paredzēt vietu ar augsni saistītiem projektiem.

| 30. | Ir atbalstāma iecere padarīt Kopējo lauksaimniecības politiku videi nekaitīgāku. Ir vajadzīga reforma, kas ļautu īstenot pasākumus nolūkā padarīt KLP pievilcīgāku reģionāliem risinājumiem tādos jautājumos kā augsnes aizsardzība. Tas nozīmē apsvērt ES lauku attīstības fondu izmantošanu, lai izveidotu lauku attīstības līgumus nolūkā nodrošināt finansējumu zemes apsaimniekotājiem šādiem mērķiem: aizsargāt augsni, atjaunot kūdrājus, izveidot mitrājus, aramzemi pārveidot par pļavām, novērst augsnes eroziju un aizsargāt organisko vielu saturu. Tādēļ RK cieši atbalsta Komisijas ierosinājumus ar lauku attīstības fondu palīdzību īstenot vairāk augsnes kvalitātes uzlabošanas pasākumu, aptverot lielākas zemes platības. |
| --- | --- |

30.

Ir atbalstāma iecere padarīt Kopējo lauksaimniecības politiku videi nekaitīgāku. Ir vajadzīga reforma, kas ļautu īstenot pasākumus nolūkā padarīt KLP pievilcīgāku reģionāliem risinājumiem tādos jautājumos kā augsnes aizsardzība. Tas nozīmē apsvērt ES lauku attīstības fondu izmantošanu, lai izveidotu lauku attīstības līgumus nolūkā nodrošināt finansējumu zemes apsaimniekotājiem šādiem mērķiem: aizsargāt augsni, atjaunot kūdrājus, izveidot mitrājus, aramzemi pārveidot par pļavām, novērst augsnes eroziju un aizsargāt organisko vielu saturu. Tādēļ RK cieši atbalsta Komisijas ierosinājumus ar lauku attīstības fondu palīdzību īstenot vairāk augsnes kvalitātes uzlabošanas pasākumu, aptverot lielākas zemes platības.

| 31. | EVA/JRC 2012. gada ziņojumā norādīts, ka pašreizējā KLP “Labu lauksaimniecības un vides apstākļu” (LLVA) pasākumi nav bijuši pilnībā piemēroti augsnes aizsardzības nolūkiem. Tādēļ pašreizējie priekšlikumi par “videi draudzīgāku KLP” būtu vairāk saskaņojami ar centieniem sekmēt labāku augsnes aizsardzību, vienlaikus nepalielinot administratīvo slogu dalībvalstu iestādēm. Tostarp būtu jāveic novērtējums par iespējām pilnveidot LLVA pasākumus, lai uzlabotu augsnes aizsardzību. |
| --- | --- |

31.

EVA/JRC 2012. gada ziņojumā norādīts, ka pašreizējā KLP “Labu lauksaimniecības un vides apstākļu” (LLVA) pasākumi nav bijuši pilnībā piemēroti augsnes aizsardzības nolūkiem. Tādēļ pašreizējie priekšlikumi par “videi draudzīgāku KLP” būtu vairāk saskaņojami ar centieniem sekmēt labāku augsnes aizsardzību, vienlaikus nepalielinot administratīvo slogu dalībvalstu iestādēm. Tostarp būtu jāveic novērtējums par iespējām pilnveidot LLVA pasākumus, lai uzlabotu augsnes aizsardzību.

| 32. | Būtu arī jāatzīst, ka KLP pasākumi attiecas tikai uz lauksaimniecības augsnēm, par kurām tiek saņemti lauku saimniecību maksājumi. RK atbalsta Komisijas priekšlikumus saistībā ar KLP vispārējo reformu papildus skaidrot un precizēt ar augsni saistītus standartus. Jo īpaši RK atbalsta pašreizējo priekšlikumu par jaunu LLVA prasību par organisko vielu satura aizsardzību, tostarp aizliegumu dedzināt aramās rugaines un pirmās aparšanas aizliegumu attiecībā uz mitrājiem un ar oglekli bagātām augsnēm. |
| --- | --- |

32.

Būtu arī jāatzīst, ka KLP pasākumi attiecas tikai uz lauksaimniecības augsnēm, par kurām tiek saņemti lauku saimniecību maksājumi. RK atbalsta Komisijas priekšlikumus saistībā ar KLP vispārējo reformu papildus skaidrot un precizēt ar augsni saistītus standartus. Jo īpaši RK atbalsta pašreizējo priekšlikumu par jaunu LLVA prasību par organisko vielu satura aizsardzību, tostarp aizliegumu dedzināt aramās rugaines un pirmās aparšanas aizliegumu attiecībā uz mitrājiem un ar oglekli bagātām augsnēm.

| 33. | RK atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kas vērsts uz augsnes aizsardzības intensīvāku integrēšanu citās politikas jomās. Šai sakarā minama Eiropas Inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veidošana, pievēršot īpašu uzmanību zemes un augsnes pārvaldībai, konceptuālā plāna par Eiropas ūdens resursu aizsardzību izstrāde un kohēzijas politikas īstenošana. |
| --- | --- |

33.

RK atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kas vērsts uz augsnes aizsardzības intensīvāku integrēšanu citās politikas jomās. Šai sakarā minama Eiropas Inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veidošana, pievēršot īpašu uzmanību zemes un augsnes pārvaldībai, konceptuālā plāna par Eiropas ūdens resursu aizsardzību izstrāde un kohēzijas politikas īstenošana.

| 34. | Pastāv skaidra saistība starp augsnes apsaimniekošanu un izkliedēto piesārņojumu, un tas ir svarīgs un steidzami risināms jautājums attiecībā uz ūdens kvalitāti visā Eiropā. Augsnes erozija, kā arī pesticīdu un barības vielu noplūšana no lauksaimniecības zemēm apdraud ūdens kvalitāti. Nitrātu direktīva 91/676/EEK, Gruntsūdeņu direktīva 2006/118/EK un Ūdens pamatdirektīva nenosaka tiešas prasības tiesību aktiem konkrēti attiecībā uz augsni, neraugoties uz izkliedētā piesārņojuma problēmas nozīmīgumu. Piesārņotu gruntsūdeņu attīrīšanās var ilgt simtiem gadu, tāpēc RK aicina veikt adekvātus pasākumus, lai novērstu augsnes degradāciju un izkliedētā piesārņojuma risku gruntsūdeņiem, kā arī citām ūdenstilpēm. |
| --- | --- |

34.

Pastāv skaidra saistība starp augsnes apsaimniekošanu un izkliedēto piesārņojumu, un tas ir svarīgs un steidzami risināms jautājums attiecībā uz ūdens kvalitāti visā Eiropā. Augsnes erozija, kā arī pesticīdu un barības vielu noplūšana no lauksaimniecības zemēm apdraud ūdens kvalitāti. Nitrātu direktīva 91/676/EEK, Gruntsūdeņu direktīva 2006/118/EK un Ūdens pamatdirektīva nenosaka tiešas prasības tiesību aktiem konkrēti attiecībā uz augsni, neraugoties uz izkliedētā piesārņojuma problēmas nozīmīgumu. Piesārņotu gruntsūdeņu attīrīšanās var ilgt simtiem gadu, tāpēc RK aicina veikt adekvātus pasākumus, lai novērstu augsnes degradāciju un izkliedētā piesārņojuma risku gruntsūdeņiem, kā arī citām ūdenstilpēm.

| 35. | Augsnes degradācijas novēršanai arī turpmāk jāpaliek prioritātei, savukārt dažu Eiropas augšņu pašreizējais stāvoklis prasa augsnes sanācijas pasākumus. RK atbalsta Komisijas priekšlikumu par to, ka nākamajā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam ar Kohēzijas fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem būtu jāturpina atbalstīt pamestu rūpniecisku teritoriju atjaunošanu. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām arī turpmāk būtu jāapzinās, ka atbalstāmajiem reģioniem ir pieejami ievērojami Kohēzijas fonda resursi augsnes degradācijas problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

35.

Augsnes degradācijas novēršanai arī turpmāk jāpaliek prioritātei, savukārt dažu Eiropas augšņu pašreizējais stāvoklis prasa augsnes sanācijas pasākumus. RK atbalsta Komisijas priekšlikumu par to, ka nākamajā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam ar Kohēzijas fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļiem būtu jāturpina atbalstīt pamestu rūpniecisku teritoriju atjaunošanu. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām arī turpmāk būtu jāapzinās, ka atbalstāmajiem reģioniem ir pieejami ievērojami Kohēzijas fonda resursi augsnes degradācijas problēmu risināšanai.

| 36. | RK aicina Eiropas Komisiju piedāvāt vairāk iespēju augsnes projektu īstenošanai atbalsta programmas LIFE+ ietvaros. Nākamajā posmā finansēšanas nosacījumus varētu formulēt plašāk. Saskaņā ar spēkā esošajām prasībām projektiem “vides politikas un pārvaldības” jomā jābūt tādiem, kas var kalpot par paraugu, un/vai inovatīviem. Tomēr, risinot augsnes problēmas, daudzos gadījumos nav nepieciešama inovācija, bet gan drīzāk atkārtoti jāveic konkrētas darbības vai jāturpina jau iesāktie pasākumi. |
| --- | --- |

36.

RK aicina Eiropas Komisiju piedāvāt vairāk iespēju augsnes projektu īstenošanai atbalsta programmas LIFE+ ietvaros. Nākamajā posmā finansēšanas nosacījumus varētu formulēt plašāk. Saskaņā ar spēkā esošajām prasībām projektiem “vides politikas un pārvaldības” jomā jābūt tādiem, kas var kalpot par paraugu, un/vai inovatīviem. Tomēr, risinot augsnes problēmas, daudzos gadījumos nav nepieciešama inovācija, bet gan drīzāk atkārtoti jāveic konkrētas darbības vai jāturpina jau iesāktie pasākumi.

Tiesību akti

| 37. | RK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosina pārskatīt Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu, kas ļaus labāk integrēt augsnes problēmas agrīnā projektu plānošanas posmā. Turklāt ir svarīgi, lai Komisija apsvērtu, kā noteikt stimulus oglekļa emisiju samazināšanai un augsnes organisko vielu saglabāšanai, iekļaujot zemes izmantojuma, izmaiņu zemes izmantojumā un mežsaimniecības (LULUCF) nozares uzskaites sistēmu ES 2020. gada saistībās klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

37.

RK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosina pārskatīt Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu, kas ļaus labāk integrēt augsnes problēmas agrīnā projektu plānošanas posmā. Turklāt ir svarīgi, lai Komisija apsvērtu, kā noteikt stimulus oglekļa emisiju samazināšanai un augsnes organisko vielu saglabāšanai, iekļaujot zemes izmantojuma, izmaiņu zemes izmantojumā un mežsaimniecības (LULUCF) nozares uzskaites sistēmu ES 2020. gada saistībās klimata pārmaiņu jomā.

Starptautiskais līmenis

| 38. | Augsnes kaitējums var radīt pārrobežu sekas (piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisijas, difūzie piesārņojuma avoti, nosēdumi, augsnes oglekļa zudums, piesārņojuma izplatīšanās pāri robežām). Eiropas augsnes uzņem un arī potenciāli rada siltumnīcefekta gāzes (SEG), tostarp N2O emisijas. |
| --- | --- |

38.

Augsnes kaitējums var radīt pārrobežu sekas (piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisijas, difūzie piesārņojuma avoti, nosēdumi, augsnes oglekļa zudums, piesārņojuma izplatīšanās pāri robežām). Eiropas augsnes uzņem un arī potenciāli rada siltumnīcefekta gāzes (SEG), tostarp N2O emisijas.

| 39. | RK atzinīgi vērtē Komisijas konstruktīvos centienus Rio+20 konferencē un augsnes degradācijas jautājumu iekļaušanu nobeiguma dokumentā (7), kā arī aicina Komisiju saglabāt augsnes politiku kā vienu no prioritātēm starptautiskās konferencēs, piemēram, UNFCCC sanāksmēs un citos attiecīgajos forumos, tostarp Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ietvaros. RK arī pauž atzinību par to, ka Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD) sekretariāts aktīvi atbalsta iniciatīvu par zemes degradācijas ekonomiku, lai noteiktu stimulus ieguldījumiem ilgtspējīgā zemes pārvaldības politikā. RK pauž gandarījumu par to, ka Komisija darbosies starptautiskā līmenī, lai veicinātu starpvaldību speciālistu grupas izveidi augsnes jautājumos. |
| --- | --- |

39.

RK atzinīgi vērtē Komisijas konstruktīvos centienus Rio+20 konferencē un augsnes degradācijas jautājumu iekļaušanu nobeiguma dokumentā (7), kā arī aicina Komisiju saglabāt augsnes politiku kā vienu no prioritātēm starptautiskās konferencēs, piemēram, UNFCCC sanāksmēs un citos attiecīgajos forumos, tostarp Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ietvaros. RK arī pauž atzinību par to, ka Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD) sekretariāts aktīvi atbalsta iniciatīvu par zemes degradācijas ekonomiku, lai noteiktu stimulus ieguldījumiem ilgtspējīgā zemes pārvaldības politikā. RK pauž gandarījumu par to, ka Komisija darbosies starptautiskā līmenī, lai veicinātu starpvaldību speciālistu grupas izveidi augsnes jautājumos.

D.   
  Subsidiaritāte, proporcionalitāte un labāks regulējums

| 40. | Komisijas ziņojumā nav atsevišķi aplūkoti subsidiaritātes vai proporcionalitātes jautājumi, jo tas ir ziņojums par Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanu. Taču tajā ir netiešas atsauces uz iespējamiem ES tiesību aktiem augsnes aizsardzības jomā, kuros minētie jautājumi tiktu skarti. |
| --- | --- |

40.

Komisijas ziņojumā nav atsevišķi aplūkoti subsidiaritātes vai proporcionalitātes jautājumi, jo tas ir ziņojums par Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanu. Taču tajā ir netiešas atsauces uz iespējamiem ES tiesību aktiem augsnes aizsardzības jomā, kuros minētie jautājumi tiktu skarti.

| 41. | Dalībvalstis, kuras iebilst pret 2006. gada pamatdirektīvas priekšlikumu un nobloķēja šā tiesību akta pieņemšanu Padomē 2010. gadā, to pamato ar subsidiaritātes apsvērumu. Problēma ir šāda: kaut gan dažās dalībvalstīs jau ir augsti attīstīts tiesiskais regulējums augsnes aizsardzības jomā, citās dalībvalstīs šāda tiesiskā regulējuma nav, vai arī tas ir daudz mazāk attīstīts. RK aicina dalībvalstis veikt valsts līmeņa pasākumus.
  RK iesaka:






  — | dalībvalstīm, kurās jau ir izstrādāta augsnes politika, to pilnveidot, ciktāl tas ir nepieciešams; |
| --- | --- | --- |

41.

Dalībvalstis, kuras iebilst pret 2006. gada pamatdirektīvas priekšlikumu un nobloķēja šā tiesību akta pieņemšanu Padomē 2010. gadā, to pamato ar subsidiaritātes apsvērumu. Problēma ir šāda: kaut gan dažās dalībvalstīs jau ir augsti attīstīts tiesiskais regulējums augsnes aizsardzības jomā, citās dalībvalstīs šāda tiesiskā regulējuma nav, vai arī tas ir daudz mazāk attīstīts. RK aicina dalībvalstis veikt valsts līmeņa pasākumus.

RK iesaka:

—

dalībvalstīm, kurās jau ir izstrādāta augsnes politika, to pilnveidot, ciktāl tas ir nepieciešams;

| — | dalībvalstīm, kurās ir labi attīstīta augsnes politika, palīdzēt tām, kurām tādas nav, daloties gūtajā pieredzē. Reģionu Komiteja aicina Eiropas Komisiju uzraudzīt šo procesu; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm, kurās ir labi attīstīta augsnes politika, palīdzēt tām, kurām tādas nav, daloties gūtajā pieredzē. Reģionu Komiteja aicina Eiropas Komisiju uzraudzīt šo procesu;

| — | dalībvalstīm, kurās nav augsnes politikas, tuvākajā nākotnē to izstrādāt. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm, kurās nav augsnes politikas, tuvākajā nākotnē to izstrādāt.

RK atbalsta Komisijas pasākumus, kas dalībvalstīm dod iespēju savā teritorijā noteikt un īstenot atbilstošus augsnes aizsardzības pasākumus.

| 42. | Augsnes degradācija, tostarp siltumnīcefekta gāzu zudumi, piesārņojums, zemes sēšanās, izkliedētais piesārņojums un augsnes sablīvēšanās rada pārrobežu ietekmi, tāpēc šajā jomā ir vajadzīga (vismaz) politikas koordinācija Eiropas līmenī. Piemēram, sablīvējusies vai pasliktinājusies augsne, kas nespēj uzņemt lietus ūdeņus, var pastiprināt plūdus kaimiņvalstīs. Augsnes piesārņojums var radīt arī ūdens piesārņojumu un eitrofikāciju, kas sniedzas pāri valstu robežām. Nosēdumi, ko radījusi augsnes erozija vienā valstī, var izraisīt nosprostojumus vai kaitējumu infrastruktūrai, piemēram, ostām citās valstīs; piesārņota augsne var radīt gruntsūdeņu piesārņojumu kaimiņvalstī. Eiropas tiesību akti tādējādi būtu skatāmi kā veids, lai aizsargātu zemes lietotājus attiecīgajā valstī no kaitīgām sekām, ko rada citā valstī īstenota prakse, par kuru viņi nav atbildīgi. (8) Pārrobežu ietekmes gadījumos būtiska nozīme ir reģionālo un vietējo pašvaldību sadarbības iniciatīvām, lai risinātu šo jautājumu. |
| --- | --- |

42.

Augsnes degradācija, tostarp siltumnīcefekta gāzu zudumi, piesārņojums, zemes sēšanās, izkliedētais piesārņojums un augsnes sablīvēšanās rada pārrobežu ietekmi, tāpēc šajā jomā ir vajadzīga (vismaz) politikas koordinācija Eiropas līmenī. Piemēram, sablīvējusies vai pasliktinājusies augsne, kas nespēj uzņemt lietus ūdeņus, var pastiprināt plūdus kaimiņvalstīs. Augsnes piesārņojums var radīt arī ūdens piesārņojumu un eitrofikāciju, kas sniedzas pāri valstu robežām. Nosēdumi, ko radījusi augsnes erozija vienā valstī, var izraisīt nosprostojumus vai kaitējumu infrastruktūrai, piemēram, ostām citās valstīs; piesārņota augsne var radīt gruntsūdeņu piesārņojumu kaimiņvalstī. Eiropas tiesību akti tādējādi būtu skatāmi kā veids, lai aizsargātu zemes lietotājus attiecīgajā valstī no kaitīgām sekām, ko rada citā valstī īstenota prakse, par kuru viņi nav atbildīgi. (8) Pārrobežu ietekmes gadījumos būtiska nozīme ir reģionālo un vietējo pašvaldību sadarbības iniciatīvām, lai risinātu šo jautājumu.

| 43. | Ņemot vērā to, ka sešus gadus pēc augsnes tematiskās stratēģijas publicēšanas Eiropa joprojām cieš no kaitīgas ietekmes uz augsni, ir grūti iedomāties, kā pat pārskatīta tematiskā stratēģija bez Augsnes pamatdirektīvas varētu būt pietiekama, lai sasniegtu augstu augsnes aizsardzības līmeni visās ES dalībvalstīs un lai pārvarētu iepriekš minētās problēmas. Komisijai un dalībvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību. |
| --- | --- |

43.

Ņemot vērā to, ka sešus gadus pēc augsnes tematiskās stratēģijas publicēšanas Eiropa joprojām cieš no kaitīgas ietekmes uz augsni, ir grūti iedomāties, kā pat pārskatīta tematiskā stratēģija bez Augsnes pamatdirektīvas varētu būt pietiekama, lai sasniegtu augstu augsnes aizsardzības līmeni visās ES dalībvalstīs un lai pārvarētu iepriekš minētās problēmas. Komisijai un dalībvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību.

| 44. | Saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmākajos ES tiesību aktos par augsnes aizsardzību būtu jāatstāj pietiekamas iespējas dalībvalstīm noteikt pienācīgākos īpašos pasākumus visatbilstošākajā ģeogrāfiskajā un pārvaldes līmenī. Tam būtu izšķirīga nozīme, lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā augsnes daudzveidības reģionālās un vietējās raksturīgās iezīmes, zemes izmantojums, vietējie klimatiskie apstākļi un sociāli ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

44.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmākajos ES tiesību aktos par augsnes aizsardzību būtu jāatstāj pietiekamas iespējas dalībvalstīm noteikt pienācīgākos īpašos pasākumus visatbilstošākajā ģeogrāfiskajā un pārvaldes līmenī. Tam būtu izšķirīga nozīme, lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā augsnes daudzveidības reģionālās un vietējās raksturīgās iezīmes, zemes izmantojums, vietējie klimatiskie apstākļi un sociāli ekonomiskie aspekti.

E.   
  Secinājumi

| 45. | RK atzinīgi novērtē Komisijas darbu Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanā. Eiropas augsnes ir būtiskas mūsu iztikai, un tām ir vajadzīga aizsardzība. Augsnes kā ilgtspējīgai videi būtiska un neatjaunojama resursa nozīme būtu jāatspoguļo visaptverošās augsnes aizsardzības stratēģijās un pasākumos. |
| --- | --- |

45.

RK atzinīgi novērtē Komisijas darbu Augsnes aizsardzības tematiskās stratēģijas īstenošanā. Eiropas augsnes ir būtiskas mūsu iztikai, un tām ir vajadzīga aizsardzība. Augsnes kā ilgtspējīgai videi būtiska un neatjaunojama resursa nozīme būtu jāatspoguļo visaptverošās augsnes aizsardzības stratēģijās un pasākumos.

| 46. | Augsne ir jāaizsargā, lai:






  — | nodrošinātu apgādi ar drošu un kvalitatīvu pārtiku gan tagad, gan nākotnē; |
| --- | --- | --- |

46.

Augsne ir jāaizsargā, lai:

—

nodrošinātu apgādi ar drošu un kvalitatīvu pārtiku gan tagad, gan nākotnē;

| — | nodrošinātu, ka virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi ir tīri; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi ir tīri;

| — | uzkrātu oglekli, nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

uzkrātu oglekli, nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| — | sekmētu plūdu un citu dabas katastrofu pārvaldību un ietekmes mazināšanu; |
| --- | --- |

—

sekmētu plūdu un citu dabas katastrofu pārvaldību un ietekmes mazināšanu;

| — | saglabātu bioloģisko daudzveidību un aizsargātu vērtīgus biotopus; |
| --- | --- |

—

saglabātu bioloģisko daudzveidību un aizsargātu vērtīgus biotopus;

| — | uzturētu veselīgas atpūtas zonas; |
| --- | --- |

—

uzturētu veselīgas atpūtas zonas;

| — | saglabātu ģeogrāfisko daudzveidību, kultūras un arheoloģisko mantojumu. |
| --- | --- |

—

saglabātu ģeogrāfisko daudzveidību, kultūras un arheoloģisko mantojumu.

| 47. | Visās Eiropas valstīs var izveidoties virkne augsnes problēmu, dažkārt ar īpaši nopietnām, neatgriezeniskām un finansiāli smagām sekām. Tās galvenokārt izraisa augsnes piesārņošana, zemes nogruvumi, organisko vielu zudums, erozija, sāļu uzkrāšanās augsnē, pārtuksnešošanās un sablīvēšanās. ES līmenī ir nepieciešamas turpmākas politikas un regulas un dalībvalstu līmenī ir jāīsteno pasākumi un, ja vajadzīgs, jāpieņem noteikumi, lai aizsargātu augsni, ņemot vērā būtiskās funkcijas un ekosistēmas preces un pakalpojumus, ko augsnes nodrošina Eiropas ekonomikai, sabiedrībai un videi. Reglamentējošās darbības izmaksas būtu jāsalīdzina ar bezdarbības izmaksām, ņemot vērā netiešās izmaksas, ko rada klimata pārmaiņas, ūdens piesārņojums, plūdu pārvaldība, sabiedrības veselības problēmas u.c. Komisija 2006. gadā aprēķināja, ka augsnes degradācija ES-25 valstīm varētu izmaksāt līdz pat 38 miljardiem euro gadā. |
| --- | --- |

47.

Visās Eiropas valstīs var izveidoties virkne augsnes problēmu, dažkārt ar īpaši nopietnām, neatgriezeniskām un finansiāli smagām sekām. Tās galvenokārt izraisa augsnes piesārņošana, zemes nogruvumi, organisko vielu zudums, erozija, sāļu uzkrāšanās augsnē, pārtuksnešošanās un sablīvēšanās. ES līmenī ir nepieciešamas turpmākas politikas un regulas un dalībvalstu līmenī ir jāīsteno pasākumi un, ja vajadzīgs, jāpieņem noteikumi, lai aizsargātu augsni, ņemot vērā būtiskās funkcijas un ekosistēmas preces un pakalpojumus, ko augsnes nodrošina Eiropas ekonomikai, sabiedrībai un videi. Reglamentējošās darbības izmaksas būtu jāsalīdzina ar bezdarbības izmaksām, ņemot vērā netiešās izmaksas, ko rada klimata pārmaiņas, ūdens piesārņojums, plūdu pārvaldība, sabiedrības veselības problēmas u.c. Komisija 2006. gadā aprēķināja, ka augsnes degradācija ES-25 valstīm varētu izmaksāt līdz pat 38 miljardiem euro gadā.

| 48. | Augsnes kvalitāte ir cieši saistīta ar citiem ES nozīmīgiem vides aspektiem (piemēram, gaiss, ūdens kvalitāte, plūdu risks, bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas, atjaunojamie enerģijas avoti u.c.). Turpmākajai augsnes politikai ir jāatzīst saikne ar citiem ES vides mērķiem (piemēram, Ūdens pamatdirektīvu). Eksistē daudzi ES tiesību akti, kas satur dažus augsnes aizsardzības elementus, tomēr trūkst visaptverošu tiesību aktu konkrēti attiecībā uz augsni. Esošie noteikumi lielākoties attiecas uz konkrētiem zemes lietošanas veidiem vai apsaimniekošanu un neaptver visu zemes un augsnes tematiku. |
| --- | --- |

48.

Augsnes kvalitāte ir cieši saistīta ar citiem ES nozīmīgiem vides aspektiem (piemēram, gaiss, ūdens kvalitāte, plūdu risks, bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas, atjaunojamie enerģijas avoti u.c.). Turpmākajai augsnes politikai ir jāatzīst saikne ar citiem ES vides mērķiem (piemēram, Ūdens pamatdirektīvu). Eksistē daudzi ES tiesību akti, kas satur dažus augsnes aizsardzības elementus, tomēr trūkst visaptverošu tiesību aktu konkrēti attiecībā uz augsni. Esošie noteikumi lielākoties attiecas uz konkrētiem zemes lietošanas veidiem vai apsaimniekošanu un neaptver visu zemes un augsnes tematiku.

| 49. | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāizvērtē zemes zudums savās teritorijās un jāapsver, kāda rīcība būtu veicama neilgtspējīgu tendenču gadījumā. Šā darba veikšanu var veicināt Komisijas pamatnostādņu par augsnes sablīvēšanos izmantošana un augsnes tematiskās stratēģijas četru pīlāru pastāvīga īstenošana. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu arī turpmāk aktīvi jāsekmē šī stratēģija, piemēram, atbalstot vietējo labas prakses kodeksu izstrādāšanu augsnes aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

49.

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāizvērtē zemes zudums savās teritorijās un jāapsver, kāda rīcība būtu veicama neilgtspējīgu tendenču gadījumā. Šā darba veikšanu var veicināt Komisijas pamatnostādņu par augsnes sablīvēšanos izmantošana un augsnes tematiskās stratēģijas četru pīlāru pastāvīga īstenošana. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu arī turpmāk aktīvi jāsekmē šī stratēģija, piemēram, atbalstot vietējo labas prakses kodeksu izstrādāšanu augsnes aizsardzības jomā.

| 50. | Trūkumus augsnes aizsardzības pasākumos vislabāk var risināt, visā ES balstoties uz kopīgiem pamatiem un izmantojot visaptverošu pamatsistēmu un vienotus principus, kas jāievēro visām dalībvalstīm. Tādēļ Augsnes pamatdirektīva būtu atbalstāma, kaut gan ir svarīgi, lai šī politika nebūtu nevajadzīgi preskriptīva, piemēram, paredzot kvantitatīvas prasības un robežvērtības. Subsidiaritātes princips ir īpaši svarīgs, jo augsnes dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgas. Tāpēc augsnes aizsardzības stratēģijām jābūt pamatotām uz risku, atkarīgām no situācijas, kā arī proporcionālām, un tajās ir jāņem vērā reģionālie apstākļi. Lai nodrošinātu augsnes aizsardzību, ir nepieciešami konkrētiem gadījumiem izstrādāti pasākumi. Tā kā augsnes aizsardzības politika pirmām kārtām tiek īstenota vietējā un reģionālajā līmenī, attiecīgais tiesiskais regulējums jāizstrādā galvenokārt šajā līmenī. Ir vajadzīgs labāks augsnes monitorings, lai sekmētu reģionālo pieeju augsnes aizsardzības jomā izstrādāšanu, veicināšanu un novērtēšanu. |
| --- | --- |

50.

Trūkumus augsnes aizsardzības pasākumos vislabāk var risināt, visā ES balstoties uz kopīgiem pamatiem un izmantojot visaptverošu pamatsistēmu un vienotus principus, kas jāievēro visām dalībvalstīm. Tādēļ Augsnes pamatdirektīva būtu atbalstāma, kaut gan ir svarīgi, lai šī politika nebūtu nevajadzīgi preskriptīva, piemēram, paredzot kvantitatīvas prasības un robežvērtības. Subsidiaritātes princips ir īpaši svarīgs, jo augsnes dažādos Eiropas reģionos ir ļoti atšķirīgas. Tāpēc augsnes aizsardzības stratēģijām jābūt pamatotām uz risku, atkarīgām no situācijas, kā arī proporcionālām, un tajās ir jāņem vērā reģionālie apstākļi. Lai nodrošinātu augsnes aizsardzību, ir nepieciešami konkrētiem gadījumiem izstrādāti pasākumi. Tā kā augsnes aizsardzības politika pirmām kārtām tiek īstenota vietējā un reģionālajā līmenī, attiecīgais tiesiskais regulējums jāizstrādā galvenokārt šajā līmenī. Ir vajadzīgs labāks augsnes monitorings, lai sekmētu reģionālo pieeju augsnes aizsardzības jomā izstrādāšanu, veicināšanu un novērtēšanu.

| 51. | Augsnes politikas jomā ir jāatrod pareizais līdzsvars starp Eiropas līmeņa rīcību un subsidiaritātes un labāka regulējuma principu, lai novērstu lieku papildu administratīvo slogu un nesamērīgas izmaksas. Tāpēc ES regulējums attiecībā uz augsni būtu jāveido, paredzot iejaukšanos tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama. |
| --- | --- |

51.

Augsnes politikas jomā ir jāatrod pareizais līdzsvars starp Eiropas līmeņa rīcību un subsidiaritātes un labāka regulējuma principu, lai novērstu lieku papildu administratīvo slogu un nesamērīgas izmaksas. Tāpēc ES regulējums attiecībā uz augsni būtu jāveido, paredzot iejaukšanos tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Eiropas Vides aģentūra / Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC), 2012. gads: “Augšņu stāvoklis Eiropā”, http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_reference_report_2012_02_soil.pdf.

1

JRC

(2)  Sk. http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/esbn/Esbn_overview.html.

2

(3)  Ziņojums par paraugpraksi, lai ierobežotu augsnes sablīvēšanos un mazinātu tās ietekmi (2011. gada aprīlis).

3

(4)  Sk. http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/soil_atlas/index.html.

4

(5)  Eiropas Augšņu bioloģiskās daudzveidības atlants.

5

(6)  JRC augsnes projekti.

6

(7)  http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.

7

(8)  Eiropas Vides biroja publikācija “Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive” (EEB, 2011. gads).

8

Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive

EEB

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/45

---

Reģionu komitejas atzinums “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”

2013/C 17/09

REĢIONU KOMITEJA norāda, ka

| — | dzīvības zinātnes un biotehnoloģija ievērojami sekmē virzību uz nozīmīgākajiem ES politikas mērķiem veselības, ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā; |
| --- | --- |

—

dzīvības zinātnes un biotehnoloģija ievērojami sekmē virzību uz nozīmīgākajiem ES politikas mērķiem veselības, ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā;

| — | pāreja uz bioekonomiku ir priekšnoteikums, lai Eiropa šajā jomā kļūtu par vadošo pasaulē, īpaši attiecībā uz inovāciju un konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

pāreja uz bioekonomiku ir priekšnoteikums, lai Eiropa šajā jomā kļūtu par vadošo pasaulē, īpaši attiecībā uz inovāciju un konkurētspēju;

| — | programmā “Apvārsnis 2020” bioekonomika ir minēta kā “sabiedrības problēma”, un šādas ekonomikas veidošanai, nodrošinātībai ar pārtiku un ilgtspējīgai lauksaimniecībai Komisija ir ierosinājusi budžetu 4,5 miljardu EUR apmērā; RK to vērtē atzinīgi; |
| --- | --- |

—

programmā “Apvārsnis 2020” bioekonomika ir minēta kā “sabiedrības problēma”, un šādas ekonomikas veidošanai, nodrošinātībai ar pārtiku un ilgtspējīgai lauksaimniecībai Komisija ir ierosinājusi budžetu 4,5 miljardu EUR apmērā; RK to vērtē atzinīgi;

| — | paies vismaz 25 gadi, kamēr bioekonomika varēs konkurēt ar fosilo resursu ekonomiku, un tam ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi (izstrādē un pētniecībā), stratēģijas (pēc 2020. gada) un sadarbība starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem visā vērtību ķēdē, lai sadarbojoties tālāk nodotu zināšanas; |
| --- | --- |

—

paies vismaz 25 gadi, kamēr bioekonomika varēs konkurēt ar fosilo resursu ekonomiku, un tam ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi (izstrādē un pētniecībā), stratēģijas (pēc 2020. gada) un sadarbība starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem visā vērtību ķēdē, lai sadarbojoties tālāk nodotu zināšanas;

| — | bioekonomika radīs jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un inovācijai Eiropas vērtību ķēdē, tostarp lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

—

bioekonomika radīs jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un inovācijai Eiropas vērtību ķēdē, tostarp lauksaimniecības nozarē;

| — | liela nozīme ir teritoriālās plānošanas politikas instrumentiem, kas ļauj saglabāt lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantojamās platības; |
| --- | --- |

—

liela nozīme ir teritoriālās plānošanas politikas instrumentiem, kas ļauj saglabāt lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantojamās platības;

| — | Komisijas ierosinātajā rīcības plānā nav ietverti nekādi pasākumi dabas resursu efektīvākai izmantošanai. |
| --- | --- |

—

Komisijas ierosinātajā rīcības plānā nav ietverti nekādi pasākumi dabas resursu efektīvākai izmantošanai.

| Ziņotājs | Rogier VAN DER SANDE (NL/ALDE), Dienvidholandes provinces pārstāvības padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”
  COM(2012) 60 final |

Ziņotājs

Rogier VAN DER SANDE (NL/ALDE), Dienvidholandes provinces pārstāvības padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”

COM(2012) 60 final

I.   REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākie vēstījumi

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (turpmāk Komisijas) paziņojumu, kurā ir ierosināta virzība uz atjaunojamo resursu plašāku un ilgtspējīgāku izmantošanu un aicināts ar pētniecības un inovāciju atbalstu realizēt pāreju no fosilo resursu sabiedrības uz bioresursu sabiedrību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (turpmāk Komisijas) paziņojumu, kurā ir ierosināta virzība uz atjaunojamo resursu plašāku un ilgtspējīgāku izmantošanu un aicināts ar pētniecības un inovāciju atbalstu realizēt pāreju no fosilo resursu sabiedrības uz bioresursu sabiedrību;

| 2. | atbalsta Komisijas viedokli, ka bioekonomika ir svarīgs gudras un videi draudzīgas izaugsmes elements, kas sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” un tās pamatinicatīvu “Inovācijas savienība” un “Resursu ziņā efektīva Eiropa” mērķu sasniegšanu; uzsver, ka dzīvības zinātnes un biotehnoloģija ievērojami sekmē virzību uz nozīmīgākajiem ES politikas mērķiem veselības, ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā (1); |
| --- | --- |

2.

atbalsta Komisijas viedokli, ka bioekonomika ir svarīgs gudras un videi draudzīgas izaugsmes elements, kas sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” un tās pamatinicatīvu “Inovācijas savienība” un “Resursu ziņā efektīva Eiropa” mērķu sasniegšanu; uzsver, ka dzīvības zinātnes un biotehnoloģija ievērojami sekmē virzību uz nozīmīgākajiem ES politikas mērķiem veselības, ilgtspējīgas attīstības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā (1);

| 3. | atzīst, ka pāreja uz bioekonomiku ir priekšnoteikums, lai Eiropa šajā jomā kļūtu par vadošo pasaulē, īpaši attiecībā uz inovāciju un konkurētspēju; uzsver, ka bioekonomika sniedz lielas iespējas darba vietu radīšanā, un ne tikai lauksaimniecības nozarēs; norāda, ka pasaules dabas resursi izsīkst un Eiropai vajadzēs rīkoties ātrāk, lai bioekonomikas jomā saglabātu konkurētspēju, jo citas pasaules valstis ievieš līdzīgas stratēģijas un aktīvi stimulē tirgus iniciatīvas (piemēram, Ķīna, ASV); uzskata, ka Eiropā bioekonomikas atbalstam jāīsteno spēcīgi Eiropas līmeņa pasākumi, pamatojoties uz inovāciju; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka pāreja uz bioekonomiku ir priekšnoteikums, lai Eiropa šajā jomā kļūtu par vadošo pasaulē, īpaši attiecībā uz inovāciju un konkurētspēju; uzsver, ka bioekonomika sniedz lielas iespējas darba vietu radīšanā, un ne tikai lauksaimniecības nozarēs; norāda, ka pasaules dabas resursi izsīkst un Eiropai vajadzēs rīkoties ātrāk, lai bioekonomikas jomā saglabātu konkurētspēju, jo citas pasaules valstis ievieš līdzīgas stratēģijas un aktīvi stimulē tirgus iniciatīvas (piemēram, Ķīna, ASV); uzskata, ka Eiropā bioekonomikas atbalstam jāīsteno spēcīgi Eiropas līmeņa pasākumi, pamatojoties uz inovāciju;

| 4. | uzskata, ka paziņojumā izklāstītajā rīcības plānā trūkst praktisku pasākumu un instrumentu, lai novērstu iespējamos šķēršļus vai riskus pārejā uz bioekonomiku; īpaša uzmanība būtu jāpievērš noteikumiem, kas pārklājas vai ir pretrunā, un riska kapitāla pieejamībai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka paziņojumā izklāstītajā rīcības plānā trūkst praktisku pasākumu un instrumentu, lai novērstu iespējamos šķēršļus vai riskus pārejā uz bioekonomiku; īpaša uzmanība būtu jāpievērš noteikumiem, kas pārklājas vai ir pretrunā, un riska kapitāla pieejamībai;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka programmā “Apvārsnis 2020” (2) bioekonomika ir minēta kā “sabiedrības problēma”, un šādas ekonomikas veidošanai, nodrošinātībai ar pārtiku un ilgtspējīgai lauksaimniecībai Komisija ir ierosinājusi budžetu 4,5 miljardu EUR apmērā. Tas dod iespēju īstenot inovatīvus pasākumus tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, dabas resursu deficīts, ilgtspējīga lauksaimniecība, atkarība no fosilajiem resursiem, augsnes auglība un klimata pārmaiņas, vienlaikus panākot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tomēr norāda, ka minēto līdzekļu piešķiršana tikai nozarēm, kā nodrošinātība ar pārtiku, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika, ir liels ierobežojums salīdzinājumā ar nozarēm, kas Komisijas paziņojumā norādītas kā bioekonomikas nozares; uzsver, ka paies vismaz 25 gadi, kamēr bioekonomika varēs konkurēt ar fosilo resursu ekonomiku, un tam ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi (izstrādē un pētniecībā), stratēģijas (pēc 2020. gada) un sadarbība starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem visā vērtību ķēdē, lai sadarbojoties tālāk nodotu zināšanas; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka programmā “Apvārsnis 2020” (2) bioekonomika ir minēta kā “sabiedrības problēma”, un šādas ekonomikas veidošanai, nodrošinātībai ar pārtiku un ilgtspējīgai lauksaimniecībai Komisija ir ierosinājusi budžetu 4,5 miljardu EUR apmērā. Tas dod iespēju īstenot inovatīvus pasākumus tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, dabas resursu deficīts, ilgtspējīga lauksaimniecība, atkarība no fosilajiem resursiem, augsnes auglība un klimata pārmaiņas, vienlaikus panākot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tomēr norāda, ka minēto līdzekļu piešķiršana tikai nozarēm, kā nodrošinātība ar pārtiku, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika, ir liels ierobežojums salīdzinājumā ar nozarēm, kas Komisijas paziņojumā norādītas kā bioekonomikas nozares; uzsver, ka paies vismaz 25 gadi, kamēr bioekonomika varēs konkurēt ar fosilo resursu ekonomiku, un tam ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi (izstrādē un pētniecībā), stratēģijas (pēc 2020. gada) un sadarbība starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem visā vērtību ķēdē, lai sadarbojoties tālāk nodotu zināšanas;

| 6. | uzskata, ka, ņemot vērā pāreju no fosilo resursu ekonomikas uz bioekonomiku, lauksaimniecības nozare, kas garantē nodrošinātību ar pārtiku, varētu kļūt par dažādu (nepārtikas) bioproduktu piegādātāju, vienlaikus nezaudējot savu galveno lomu kā pārtikas piegādātāja — tas savukārt ļautu veidot daudz ilgtspējīgāku lauksaimniecības nozari. Bioekonomika radīs jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un inovācijai Eiropas vērtību ķēdē, tostarp lauksaimniecības nozarē; uzskata: lai optimāli izmantotu dabas resursus, vajadzīga lauksaimniecības, bioekonomikas un zinātnes cieša mijiedarbība (3), kas ļautu izveidot ilgtspējīgu un efektīvāku lauksaimniecības nozari. Primārās ražošanas intensitātes palielināšana nedrīkst būt pretrunā ilgtspējas principam, tāpēc Komiteja uzsver, ka liela nozīme ir teritoriālās plānošanas politikas instrumentiem, kas ļauj saglabāt lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantojamās platības; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka, ņemot vērā pāreju no fosilo resursu ekonomikas uz bioekonomiku, lauksaimniecības nozare, kas garantē nodrošinātību ar pārtiku, varētu kļūt par dažādu (nepārtikas) bioproduktu piegādātāju, vienlaikus nezaudējot savu galveno lomu kā pārtikas piegādātāja — tas savukārt ļautu veidot daudz ilgtspējīgāku lauksaimniecības nozari. Bioekonomika radīs jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un inovācijai Eiropas vērtību ķēdē, tostarp lauksaimniecības nozarē; uzskata: lai optimāli izmantotu dabas resursus, vajadzīga lauksaimniecības, bioekonomikas un zinātnes cieša mijiedarbība (3), kas ļautu izveidot ilgtspējīgu un efektīvāku lauksaimniecības nozari. Primārās ražošanas intensitātes palielināšana nedrīkst būt pretrunā ilgtspējas principam, tāpēc Komiteja uzsver, ka liela nozīme ir teritoriālās plānošanas politikas instrumentiem, kas ļauj saglabāt lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantojamās platības;

| 7. | atbalsta šādu viedokli: lai paātrinātu pāreju uz ilgtspējīgu Eiropas bioekonomiku, priekšnoteikumi ir droša un pietiekama ilgtspējīgu un augstas kvalitātes bioproduktu piegāde, kā arī resursu ziņā efektīvas primārās ražošanas sistēmas; norāda, ka Komisijas ierosinātajā rīcības plānā nav ietverti nekādi pasākumi dabas resursu efektīvākai izmantošanai; |
| --- | --- |

7.

atbalsta šādu viedokli: lai paātrinātu pāreju uz ilgtspējīgu Eiropas bioekonomiku, priekšnoteikumi ir droša un pietiekama ilgtspējīgu un augstas kvalitātes bioproduktu piegāde, kā arī resursu ziņā efektīvas primārās ražošanas sistēmas; norāda, ka Komisijas ierosinātajā rīcības plānā nav ietverti nekādi pasākumi dabas resursu efektīvākai izmantošanai;

(Starpnozaru) bioekonomikas ieviešana

| 8. | uzsver, ka bioekonomikas jomai jāpievēršas vairāk, t. i., vairāk jāpievēršas stratēģijām un politikai, noteikumiem un iniciatīvām; uzsver, ka jānodrošina pastāvīga koordinācija, jānosaka skaidras politiskas saistības un vairāk jāintegrē Eiropas politikas (“Apvārsnis 2020”, kohēzijas politika, KLP, Atjaunojamo energoresursu direktīva, Pamatdirektīva par atkritumiem) un nozares, lai izvairītos no pretrunām politikas mērķos un nodrošinātu vienādus darbības nosacījumus visiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka bioekonomikas jomai jāpievēršas vairāk, t. i., vairāk jāpievēršas stratēģijām un politikai, noteikumiem un iniciatīvām; uzsver, ka jānodrošina pastāvīga koordinācija, jānosaka skaidras politiskas saistības un vairāk jāintegrē Eiropas politikas (“Apvārsnis 2020”, kohēzijas politika, KLP, Atjaunojamo energoresursu direktīva, Pamatdirektīva par atkritumiem) un nozares, lai izvairītos no pretrunām politikas mērķos un nodrošinātu vienādus darbības nosacījumus visiem dalībniekiem;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus un mērķi bioekonomikas jomā izstrādāt integrētu, starpnozaru un starpdisciplīnu pieeju politikas veidošanai; atzīmē, ka Komisijai aktīvi jākoordinē politika un ka centienos tomēr nav ņemts vērā īstenošanas līmenis, kāds praksē vajadzīgs reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus un mērķi bioekonomikas jomā izstrādāt integrētu, starpnozaru un starpdisciplīnu pieeju politikas veidošanai; atzīmē, ka Komisijai aktīvi jākoordinē politika un ka centienos tomēr nav ņemts vērā īstenošanas līmenis, kāds praksē vajadzīgs reģionālajā un vietējā līmenī;

| 10. | atbalsta Komisijas mēģinājumu noteikt kopēju un plašu bioekonomikas definīciju; uzskata, ka, ņemot vērā bioekonomikai piemītošo starpnozaru raksturu, dažādiem Eiropas, valstu un reģionālajiem dalībniekiem, kas darbojas bioekonomikas jomā, uzskati par definīcijas saturu var būt atšķirīgi; ierosina, ka biomasas piramīdu (1. attēls) (4) varētu izmantot, lai strukturētākā veidā apspriestu vērtības un biomasas vēlamo izmantošanu; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas mēģinājumu noteikt kopēju un plašu bioekonomikas definīciju; uzskata, ka, ņemot vērā bioekonomikai piemītošo starpnozaru raksturu, dažādiem Eiropas, valstu un reģionālajiem dalībniekiem, kas darbojas bioekonomikas jomā, uzskati par definīcijas saturu var būt atšķirīgi; ierosina, ka biomasas piramīdu (1. attēls) (4) varētu izmantot, lai strukturētākā veidā apspriestu vērtības un biomasas vēlamo izmantošanu;

| 11. | uzskata, ka Eiropai, pamatojoties uz dažādiem biomasas piramīdas segmentiem (skatīt 1. attēlu), vajadzētu attīstīt un īstenot pašai savu skaidru un ilgtermiņa bioekonomikas redzējumu, kurā augstākiem segmentiem ir augstākas vērtības; uzskata, ka Eiropai vajadzētu īstenot “vērtību stratēģiju”, kurā koncentrējas uz biomasas piramīdas augstākiem segmentiem un priekšroka ir dota otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasas izmantošanai (5); atzīst, ka ieguldījumi pirmās paaudzes biomasā ir vajadzīgs solis pārejā uz otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasu; uzskata, ka šie Eiropas mērķi jāiekļauj visās starpnozaru politikās, kas saistītas ar bioekonomiku; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Eiropai, pamatojoties uz dažādiem biomasas piramīdas segmentiem (skatīt 1. attēlu), vajadzētu attīstīt un īstenot pašai savu skaidru un ilgtermiņa bioekonomikas redzējumu, kurā augstākiem segmentiem ir augstākas vērtības; uzskata, ka Eiropai vajadzētu īstenot “vērtību stratēģiju”, kurā koncentrējas uz biomasas piramīdas augstākiem segmentiem un priekšroka ir dota otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasas izmantošanai (5); atzīst, ka ieguldījumi pirmās paaudzes biomasā ir vajadzīgs solis pārejā uz otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasu; uzskata, ka šie Eiropas mērķi jāiekļauj visās starpnozaru politikās, kas saistītas ar bioekonomiku;

Image

| 12. | uzskata, ka Eiropai vajadzētu uzņemties un saglabāt vadošo lomu šādās jomās: ilgtspējas kritēriju izstrāde, lai optimizētu biomasas (atjaunojamo bioloģisko resursu) piegādi un pieprasījumu; zemes ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana; debates un pasākumi saistībā ar lauksaimniecības jomas palielinātu ražošanas spēju un otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasas paātrinātu izmantošanu; pasākumi, kuru mērķis ir samazināt negatīvo ietekmi, ko rada pirmās paaudzes biomasas neilgtspējīga izmantošana; debates par tematu “Pārtika versus degviela”; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropai vajadzētu uzņemties un saglabāt vadošo lomu šādās jomās: ilgtspējas kritēriju izstrāde, lai optimizētu biomasas (atjaunojamo bioloģisko resursu) piegādi un pieprasījumu; zemes ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana; debates un pasākumi saistībā ar lauksaimniecības jomas palielinātu ražošanas spēju un otrās un vēlāk arī trešās paaudzes biomasas paātrinātu izmantošanu; pasākumi, kuru mērķis ir samazināt negatīvo ietekmi, ko rada pirmās paaudzes biomasas neilgtspējīga izmantošana; debates par tematu “Pārtika versus degviela”;

| 13. | iesaka Komisijai izstrādāt kopēju bioekonomikas ceļvedi, kurā ir iekļauta analīze par nākamajiem Eiropas bioekonomikas attīstībai nepieciešamajiem pasākumiem, ņemot vērā “vērtību ķēdes” pieeju un pašreizējo darbu (Eiropas Tehnoloģiju platformas, darbu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) u. c.); aicina iekļaut praktiskus pasākumus un instrumentus, vienlaikus ņemot vērā reģionu dažādību un īpatnības; uzsver starpreģionu sadarbības potenciālu vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

13.

iesaka Komisijai izstrādāt kopēju bioekonomikas ceļvedi, kurā ir iekļauta analīze par nākamajiem Eiropas bioekonomikas attīstībai nepieciešamajiem pasākumiem, ņemot vērā “vērtību ķēdes” pieeju un pašreizējo darbu (Eiropas Tehnoloģiju platformas, darbu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) u. c.); aicina iekļaut praktiskus pasākumus un instrumentus, vienlaikus ņemot vērā reģionu dažādību un īpatnības; uzsver starpreģionu sadarbības potenciālu vērtību ķēdē;

| 14. | norāda, ka bioekonomika aptver vairākas Komisijas kompetencē esošas politikas jomas. Tāpēc, lai atvieglotu piekļuvi ES iniciatīvām un programmām bioekonomikas jomā, Komiteja ierosina vienas institūcijas pieeju, saskaņā ar ko pieprasījumus apstrādā viena Komisijas struktūrvienība; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka bioekonomika aptver vairākas Komisijas kompetencē esošas politikas jomas. Tāpēc, lai atvieglotu piekļuvi ES iniciatīvām un programmām bioekonomikas jomā, Komiteja ierosina vienas institūcijas pieeju, saskaņā ar ko pieprasījumus apstrādā viena Komisijas struktūrvienība;

Daudzlīmeņu pārvaldības instrumenti un subsidiaritāte

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir ņemta vērā bioekonomikas reģionālā dimensija, un uzskata, ka paziņojums un visi Bioekonomikas rīcības plānā iekļautie pasākumi atbilst subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir ņemta vērā bioekonomikas reģionālā dimensija, un uzskata, ka paziņojums un visi Bioekonomikas rīcības plānā iekļautie pasākumi atbilst subsidiaritātes principam;

| 16. | atzīmē, ka Eiropā tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas pasākumus bioekonomikas atbalstam un ka stratēģijas šajā jomā galvenokārt izstrādā valstu valdības. Labs piemērs ir kopējā reģionālā bioekonomikas stratēģija, ko izstrādājusi Biobased Delta Europe (dienvidrietumu Nīderlande un Flandrija). Komiteja uzskata, ka ir vajadzīga integrēta sistēma un Eiropas pieeja, kas vairāk orientēta uz sadarbību; uzskata, ka jāstiprina vietējās un reģionālās iniciatīvas, visos sadarbības līmeņos (ES, valstu, reģionālajā, vietējā) īstenojot bioekonomikas stratēģijas un koordinējot starpnozaru pasākumus. ES, valstu un reģionālajā līmenī vajadzētu izveidot mehānismus, lai koordinētu visas attiecīgās ar bioekonomiku saistītās (starpnozaru) politikas jomas; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka Eiropā tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas pasākumus bioekonomikas atbalstam un ka stratēģijas šajā jomā galvenokārt izstrādā valstu valdības. Labs piemērs ir kopējā reģionālā bioekonomikas stratēģija, ko izstrādājusi Biobased Delta Europe (dienvidrietumu Nīderlande un Flandrija). Komiteja uzskata, ka ir vajadzīga integrēta sistēma un Eiropas pieeja, kas vairāk orientēta uz sadarbību; uzskata, ka jāstiprina vietējās un reģionālās iniciatīvas, visos sadarbības līmeņos (ES, valstu, reģionālajā, vietējā) īstenojot bioekonomikas stratēģijas un koordinējot starpnozaru pasākumus. ES, valstu un reģionālajā līmenī vajadzētu izveidot mehānismus, lai koordinētu visas attiecīgās ar bioekonomiku saistītās (starpnozaru) politikas jomas;

| 17. | atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Bioekonomikas darba grupu, lai palīdzētu palielināt sinerģiju un saskaņotību starp rīcībpolitikām un apspriestu un novērtētu ar bioekonomikas jomu saistīto politikas pasākumu reālo ietekmi; uzskata, ka darba grupas konkrētie uzdevumi tomēr nav skaidri, un nav skaidrs arī tas, kā tā darbosies praksē un kā tiks iesaistīti reģioni; uzsver, ka šai darba grupai jābūt daudzu iesaistīto dalībnieku forumam, kur pārstāvji pulcējas “trīskāršās spirāles” sastāvā (uzņēmumi, pētniecības institūti un VRP), lai dalītos ar zināšanām, idejām un apspriestu risinājumus bioresursu sabiedrības attīstīšanai, kā arī praktiskus pasākumus pārejā no fosilo resursu ekonomikas uz bioekonomiku; uzskata, ka forumā jābūt labi pārstāvētām daudzām nozarēm, lai bioekonomikas jomā labāk varētu piemērot starpnozaru pieeju; |
| --- | --- |

17.

atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Bioekonomikas darba grupu, lai palīdzētu palielināt sinerģiju un saskaņotību starp rīcībpolitikām un apspriestu un novērtētu ar bioekonomikas jomu saistīto politikas pasākumu reālo ietekmi; uzskata, ka darba grupas konkrētie uzdevumi tomēr nav skaidri, un nav skaidrs arī tas, kā tā darbosies praksē un kā tiks iesaistīti reģioni; uzsver, ka šai darba grupai jābūt daudzu iesaistīto dalībnieku forumam, kur pārstāvji pulcējas “trīskāršās spirāles” sastāvā (uzņēmumi, pētniecības institūti un VRP), lai dalītos ar zināšanām, idejām un apspriestu risinājumus bioresursu sabiedrības attīstīšanai, kā arī praktiskus pasākumus pārejā no fosilo resursu ekonomikas uz bioekonomiku; uzskata, ka forumā jābūt labi pārstāvētām daudzām nozarēm, lai bioekonomikas jomā labāk varētu piemērot starpnozaru pieeju;

| 18. | uzskata, ka valstu, reģionālo un vietējo bioekonomikas forumu darbība un loma var atšķirties; aicina Komisiju izstrādāt īpašas vadlīnijas, kurās izklāstīti valstu, reģionālo un vietējo bioekonomikas forumu uzdevumi; uzsver, ka bioekonomikas darba grupām vajadzētu veikt politiskās, zinātnes un uzņēmējdarbības jomas savstarpēju koordināciju, lai varētu vienoties par pasākumiem, kas īstenojami pirmskonkurences posmā; aicina piemērot pieeju, kuras pamatā ir vietas princips, ņemot vērā attiecīgos ģeogrāfiskos, attīstības, vides un reģionālos apstākļus un prioritātes un reģionālās iniciatīvas, kas jau tiek īstenotas; uzskata, ka katram reģionam jāpiemēro sava pieeja un jāizstrādā sava reģionālā bioekonomikas stratēģija; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka valstu, reģionālo un vietējo bioekonomikas forumu darbība un loma var atšķirties; aicina Komisiju izstrādāt īpašas vadlīnijas, kurās izklāstīti valstu, reģionālo un vietējo bioekonomikas forumu uzdevumi; uzsver, ka bioekonomikas darba grupām vajadzētu veikt politiskās, zinātnes un uzņēmējdarbības jomas savstarpēju koordināciju, lai varētu vienoties par pasākumiem, kas īstenojami pirmskonkurences posmā; aicina piemērot pieeju, kuras pamatā ir vietas princips, ņemot vērā attiecīgos ģeogrāfiskos, attīstības, vides un reģionālos apstākļus un prioritātes un reģionālās iniciatīvas, kas jau tiek īstenotas; uzskata, ka katram reģionam jāpiemēro sava pieeja un jāizstrādā sava reģionālā bioekonomikas stratēģija;

| 19. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma bioekonomikas izveidē un attīstīšanā; atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme to risku un iespējamo šķēršļu noteikšanā, kas kavē īstenošanu vietējā līmenī, un tāpēc atbalsta to aktīvu iesaistīšanos un līdzdalību bioekonomikas darba grupas izveidē, organizēšanā un darbā; aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu elastīgumu un precizēt reģionālo un/vai valsts darba grupu uzdevumus un lomu un precizēt to, kā darba grupas mijiedarbosies un kā reģionālo un/vai vietējo pieredzi ņems vērā ES bioekonomikas darba grupa; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma bioekonomikas izveidē un attīstīšanā; atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme to risku un iespējamo šķēršļu noteikšanā, kas kavē īstenošanu vietējā līmenī, un tāpēc atbalsta to aktīvu iesaistīšanos un līdzdalību bioekonomikas darba grupas izveidē, organizēšanā un darbā; aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu elastīgumu un precizēt reģionālo un/vai valsts darba grupu uzdevumus un lomu un precizēt to, kā darba grupas mijiedarbosies un kā reģionālo un/vai vietējo pieredzi ņems vērā ES bioekonomikas darba grupa;

| 20. | uzskata, ka pārejas uz bioekonomiku sekmīgums būs atkarīgs no pilsoniskās sabiedrības aktīvas līdzdalības plānošanā un īstenošanā; uzsver sabiedrības informētības nozīmi; rosina Komisiju uzsvērt saikni starp zinātni, sabiedrību un politikas veidošanu un uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo lomu minētajā pārejā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka pārejas uz bioekonomiku sekmīgums būs atkarīgs no pilsoniskās sabiedrības aktīvas līdzdalības plānošanā un īstenošanā; uzsver sabiedrības informētības nozīmi; rosina Komisiju uzsvērt saikni starp zinātni, sabiedrību un politikas veidošanu un uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo lomu minētajā pārejā;

| 21. | uzskata, ka pāreja uz bioekonomiku būs sekmīga tikai “bioresursu sabiedrībā”; tāpēc tās ierosinājums ir tāds, ka NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpiešķir nozīmīga loma pārejas sākotnējos posmos un ka tām jābūt pārstāvētām darba grupās; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka pāreja uz bioekonomiku būs sekmīga tikai “bioresursu sabiedrībā”; tāpēc tās ierosinājums ir tāds, ka NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpiešķir nozīmīga loma pārejas sākotnējos posmos un ka tām jābūt pārstāvētām darba grupās;

| 22. | uzsver bioekonomikas potenciālu izaugsmē un darba vietu radīšanā Eiropā; šajā sakarā uzskata, ka vajadzīgs augsti kvalificēts darbaspēks, lai attīstītu inovācijas un zināšanu bāzi, kas ir bioekonomikas pamatā. Komiteja uzsver: ir svarīgi attīstīt pamatizglītības, profesionālās un augstākās izglītības mācību programmas un tajās vairāk pievērsties bioekonomikai, izmantojot programmas un kursus, kas attiecas uz lauksaimniecību, ķīmiju un pārtikas nozari. Tomēr saskaņā ar LESD 165. pantu izglītība ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc šajā jomā nevar noteikt prasības ES līmenī; |
| --- | --- |

22.

uzsver bioekonomikas potenciālu izaugsmē un darba vietu radīšanā Eiropā; šajā sakarā uzskata, ka vajadzīgs augsti kvalificēts darbaspēks, lai attīstītu inovācijas un zināšanu bāzi, kas ir bioekonomikas pamatā. Komiteja uzsver: ir svarīgi attīstīt pamatizglītības, profesionālās un augstākās izglītības mācību programmas un tajās vairāk pievērsties bioekonomikai, izmantojot programmas un kursus, kas attiecas uz lauksaimniecību, ķīmiju un pārtikas nozari. Tomēr saskaņā ar LESD 165. pantu izglītība ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc šajā jomā nevar noteikt prasības ES līmenī;

| 23. | uzskata, ka būtiska ir sadarbība, kuras pamatā ir “trīskāršās spirāles” koncepts, lai nodrošinātu inovāciju un zināšanu vērtības paaugstināšanu bioekonomikā. Arī “trīskāršās spirāles” konceptam nepieciešama modernizācija, un tas jāpilnveido tā, lai reģionālās inovāciju ekosistēmas varētu darboties efektīvi. Aplūkojamā jomā neapšaubāmi labumu dod plaša, pozitīva iedzīvotāju līdzdalība, un tāpēc tai ir visas iespējas kļūt par Eiropas līderi, kas nodrošina gan uz intensīvu pētniecību, gan vienlaikus arī uz lietotāju orientētu inovāciju; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka būtiska ir sadarbība, kuras pamatā ir “trīskāršās spirāles” koncepts, lai nodrošinātu inovāciju un zināšanu vērtības paaugstināšanu bioekonomikā. Arī “trīskāršās spirāles” konceptam nepieciešama modernizācija, un tas jāpilnveido tā, lai reģionālās inovāciju ekosistēmas varētu darboties efektīvi. Aplūkojamā jomā neapšaubāmi labumu dod plaša, pozitīva iedzīvotāju līdzdalība, un tāpēc tai ir visas iespējas kļūt par Eiropas līderi, kas nodrošina gan uz intensīvu pētniecību, gan vienlaikus arī uz lietotāju orientētu inovāciju;

Ilgtspējīga bioekonomika iekšējā un globālajā tirgū

| 24. | uzsver publiskā un privātā sektora partnerību svarīgo lomu pārejas uz bioekonomiku paātrināšanā; uzskata, ka MVU ir būtiska loma zinātnisko pētījumu pārvēršanā lietojumos un ieviešanā tirgū jaunu produktu vai tehnoloģiju veidā; reģionālo MVU loma inovācijā ir jāuzsver pastāvīgi, un to darbības stimulēšanai ir vajadzīgs spēcīgs un strukturēts atbalsts; |
| --- | --- |

24.

uzsver publiskā un privātā sektora partnerību svarīgo lomu pārejas uz bioekonomiku paātrināšanā; uzskata, ka MVU ir būtiska loma zinātnisko pētījumu pārvēršanā lietojumos un ieviešanā tirgū jaunu produktu vai tehnoloģiju veidā; reģionālo MVU loma inovācijā ir jāuzsver pastāvīgi, un to darbības stimulēšanai ir vajadzīgs spēcīgs un strukturēts atbalsts;

| 25. | uzskata, ka ir jāatvieglo MVU piekļuve finansējumam, piešķirot finansējumu ieguldījumiem uzņēmējdarbības uzsākšanā, nodrošinot riska kapitālu un atbalstot tehnoloģiju tālāknodošanu, un bioekonomikas jomā ir vajadzīgs vienkāršāks regulējums un zināšanas jāizmanto praksē; ierosina, ka vajadzētu izveidot MVU darba grupu, lai sniegtu padomus Bioekonomikas darba grupai un nodrošinātu uz uzņēmējdarbību orientētu pieeju; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir jāatvieglo MVU piekļuve finansējumam, piešķirot finansējumu ieguldījumiem uzņēmējdarbības uzsākšanā, nodrošinot riska kapitālu un atbalstot tehnoloģiju tālāknodošanu, un bioekonomikas jomā ir vajadzīgs vienkāršāks regulējums un zināšanas jāizmanto praksē; ierosina, ka vajadzētu izveidot MVU darba grupu, lai sniegtu padomus Bioekonomikas darba grupai un nodrošinātu uz uzņēmējdarbību orientētu pieeju;

| 26. | pauž bažas, ka pašreizējā politiskā un saimnieciskā sistēma Eiropas Savienībā nesekmē biomasas kā izejvielas vai materiāla izmantošanu rūpniecībā; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas, ka pašreizējā politiskā un saimnieciskā sistēma Eiropas Savienībā nesekmē biomasas kā izejvielas vai materiāla izmantošanu rūpniecībā;

| 27. | uzsver, ka pārejai uz bioekonomiku jānorit saskaņoti ar iekšējā tirgus īstenošanu un tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka pārejai uz bioekonomiku jānorit saskaņoti ar iekšējā tirgus īstenošanu un tirdzniecības politiku;

Reģionāli piemēri un finansēšanas instrumenti

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidojušies vadoši Eiropas reģionu tīkli un klasteri bioekonomikas jomā, piemēram, sadarbība starp Flandriju (Beļģija) un Nīderlandes dienvidrietumu reģionu, kā arī piemēri Francijas ziemeļrietumu reģionā, Reinas-Vestfālenes ziemeļu reģionā (Vācija), Helsinku reģionā (Somija), Štīrijā (Austrija) un iniciatīvas Zviedrijā, Igaunijā un Ungārijā; aicina Komisiju atbalstīt šādus tīklus un klasterus, lai sekmētu pieredzes apmaiņu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu ar citiem Eiropas reģioniem un to iesaistīšanu bioekonomikas darba grupā; uzskata, ka ir svarīgi savstarpēji apmainīties ar pieredzi par ieguldījumu fondu izveidi un tehnoloģiju tālāknodošanu; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidojušies vadoši Eiropas reģionu tīkli un klasteri bioekonomikas jomā, piemēram, sadarbība starp Flandriju (Beļģija) un Nīderlandes dienvidrietumu reģionu, kā arī piemēri Francijas ziemeļrietumu reģionā, Reinas-Vestfālenes ziemeļu reģionā (Vācija), Helsinku reģionā (Somija), Štīrijā (Austrija) un iniciatīvas Zviedrijā, Igaunijā un Ungārijā; aicina Komisiju atbalstīt šādus tīklus un klasterus, lai sekmētu pieredzes apmaiņu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu ar citiem Eiropas reģioniem un to iesaistīšanu bioekonomikas darba grupā; uzskata, ka ir svarīgi savstarpēji apmainīties ar pieredzi par ieguldījumu fondu izveidi un tehnoloģiju tālāknodošanu;

| 29. | uzskata, ka bioresursu sabiedrības izveidē ir svarīgi īstenot augšupējas iniciatīvas un ka ir būtiski piemērot uz uzņēmējdarbību un pieprasījumu orientētu pieeju, kuru papildina lejupēja pieeja, ko nosaka valsts struktūras; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka bioresursu sabiedrības izveidē ir svarīgi īstenot augšupējas iniciatīvas un ka ir būtiski piemērot uz uzņēmējdarbību un pieprasījumu orientētu pieeju, kuru papildina lejupēja pieeja, ko nosaka valsts struktūras;

| 30. | atzīmē, ka būtu jādod iespēja biomasu ražojošajiem reģioniem izmantot tehnoloģiju inovācijas un tos nevajadzētu uzskatīt tikai par biomasas piegādātājiem; tāpēc īpaša uzmanība ir jāpievērš tehnoloģiju tālāknodošanai un zināšanu pārņemšanai praksē; uzskata, ka ir svarīga cieša saikne starp pilsētu un lauksaimniecības reģioniem, lai varētu tālāknodot tehnoloģijas un pārņemt zināšanas; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka būtu jādod iespēja biomasu ražojošajiem reģioniem izmantot tehnoloģiju inovācijas un tos nevajadzētu uzskatīt tikai par biomasas piegādātājiem; tāpēc īpaša uzmanība ir jāpievērš tehnoloģiju tālāknodošanai un zināšanu pārņemšanai praksē; uzskata, ka ir svarīga cieša saikne starp pilsētu un lauksaimniecības reģioniem, lai varētu tālāknodot tehnoloģijas un pārņemt zināšanas;

| 31. | uzskata, ka daļa KLP līdzekļu būtu jāpiešķir — saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” — Eiropas Inovācijas partnerībai lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējas jomā, lai novērstu plaisu starp pētniecību un izstrādi un lauksaimniecības praksi un tādējādi palielinātu zināšanu bāzi un uzlabotu zināšanu nodošanu izmantošanai praksē (6); |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka daļa KLP līdzekļu būtu jāpiešķir — saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” — Eiropas Inovācijas partnerībai lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējas jomā, lai novērstu plaisu starp pētniecību un izstrādi un lauksaimniecības praksi un tādējādi palielinātu zināšanu bāzi un uzlabotu zināšanu nodošanu izmantošanai praksē (6);

| 32. | pauž priekšlikumu, ka Komisijai būtu jāatvieglo iespējas apkopot un apzināt reģionālo klasteru un reģionu paraugpraksi, pašreizējos pasākumus un pieejamos bioproduktus, pamatojoties uz paveikto darbu un iegūtajiem rezultātiem pašreizējās programmās, piemēram, ABC-Europe, Uzņēmējdarbības ĢD finansēta programma “Cluster-IP” (7), kā arī programma “Interreg” reģionālās politikas ietvaros un programma “Zināšanu reģioni” Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros (8); turklāt Komisijai vajadzētu sekmēt plānošanu, kas aptver vairākus fondus; |
| --- | --- |

32.

pauž priekšlikumu, ka Komisijai būtu jāatvieglo iespējas apkopot un apzināt reģionālo klasteru un reģionu paraugpraksi, pašreizējos pasākumus un pieejamos bioproduktus, pamatojoties uz paveikto darbu un iegūtajiem rezultātiem pašreizējās programmās, piemēram, ABC-Europe, Uzņēmējdarbības ĢD finansēta programma “Cluster-IP” (7), kā arī programma “Interreg” reģionālās politikas ietvaros un programma “Zināšanu reģioni” Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros (8); turklāt Komisijai vajadzētu sekmēt plānošanu, kas aptver vairākus fondus;

| 33. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ka daļa no Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem jānovirza zemu oglekļa emisiju projektiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, attīstītiem pārejas reģioniem un bagātākajiem reģioniem; uzskata, ka tas pozitīvi ietekmēs Eiropas pāreju uz bioresursu sabiedrību; uzsver pārdomātas specializācijas stratēģiju (Smart Specialisation Strategies — S3) potenciālu sekmēt to, ka reģioni bioekonomikas jomā piemēro stratēģiskāku un integrētāku pieeju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ka daļa no Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem jānovirza zemu oglekļa emisiju projektiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, attīstītiem pārejas reģioniem un bagātākajiem reģioniem; uzskata, ka tas pozitīvi ietekmēs Eiropas pāreju uz bioresursu sabiedrību; uzsver pārdomātas specializācijas stratēģiju (Smart Specialisation Strategies — S3) potenciālu sekmēt to, ka reģioni bioekonomikas jomā piemēro stratēģiskāku un integrētāku pieeju;

| 34. | ierosina, ka būtu jāatbalsta bioekonomikas jomā progresējuši reģioni, lai tie sadarbībā ar mazāk progresējušiem reģioniem īstenotu pasākumus, kas nepieciešami bioekonomikas vērtību ķēdes veidošanai; uzskata, ka vairāk un mazāk progresējušiem reģioniem vajadzētu kopīgi veicināt eksperimentālas ražotnes, kurās (jauni) uzņēmumi var izmēģināt jaunus produktus aizsargātā vidē; uzskata, ka pieeja “pakāpieni uz izcilību” sekmētu resursu efektīvu izmantošanu, vienlaikus veicinot kohēziju; atbalsta tādas iniciatīvas kā “Zināšanu reģioni”, kas ir lietderīgs instruments zināšanu apmaiņai, aktīvi veicina pētījumu rezultātu ieviešanu un reālu izmantošanu reģionos, kā arī stimulē ciešāku sadarbību pētniecības jomā; |
| --- | --- |

34.

ierosina, ka būtu jāatbalsta bioekonomikas jomā progresējuši reģioni, lai tie sadarbībā ar mazāk progresējušiem reģioniem īstenotu pasākumus, kas nepieciešami bioekonomikas vērtību ķēdes veidošanai; uzskata, ka vairāk un mazāk progresējušiem reģioniem vajadzētu kopīgi veicināt eksperimentālas ražotnes, kurās (jauni) uzņēmumi var izmēģināt jaunus produktus aizsargātā vidē; uzskata, ka pieeja “pakāpieni uz izcilību” sekmētu resursu efektīvu izmantošanu, vienlaikus veicinot kohēziju; atbalsta tādas iniciatīvas kā “Zināšanu reģioni”, kas ir lietderīgs instruments zināšanu apmaiņai, aktīvi veicina pētījumu rezultātu ieviešanu un reālu izmantošanu reģionos, kā arī stimulē ciešāku sadarbību pētniecības jomā;

| 35. | pauž pārliecību, ka zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un reģionālās inovācijas un īstenošanas kopienas (Regional Implementation and Innovation Communities — RIC) risina sabiedrības ilgtermiņa problēmas un apzina un izmanto jaunas iespējas inovācijai Eiropā; tāpēc aicina Komisiju zināšanu un inovāciju kopienu izveides jaunajā posmā no 2014. gada līdz 2020. gadam izveidot bioekonomikas ZIK (9); |
| --- | --- |

35.

pauž pārliecību, ka zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un reģionālās inovācijas un īstenošanas kopienas (Regional Implementation and Innovation Communities — RIC) risina sabiedrības ilgtermiņa problēmas un apzina un izmanto jaunas iespējas inovācijai Eiropā; tāpēc aicina Komisiju zināšanu un inovāciju kopienu izveides jaunajā posmā no 2014. gada līdz 2020. gadam izveidot bioekonomikas ZIK (9);

| 36. | ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka visiem Eiropas, valstu, reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem steidzami jāattīsta zemu oglekļa emisiju ekonomika/bioekonomika. Lai noteiktu ceļu uz šo mērķi un to īstenotu praksē, kardināli jāmaina sabiedrības domāšanas un rīcības veids. Tā kā reģioni ir galvenie īstenotāji praksē, RK piedāvā savas īpašās zināšanas un pauž vēlmi cieši sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā bioekonomikas stratēģiju ievirzītu nākamajā posmā; |
| --- | --- |

36.

ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka visiem Eiropas, valstu, reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem steidzami jāattīsta zemu oglekļa emisiju ekonomika/bioekonomika. Lai noteiktu ceļu uz šo mērķi un to īstenotu praksē, kardināli jāmaina sabiedrības domāšanas un rīcības veids. Tā kā reģioni ir galvenie īstenotāji praksē, RK piedāvā savas īpašās zināšanas un pauž vēlmi cieši sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā bioekonomikas stratēģiju ievirzītu nākamajā posmā;

| 37. | Komiteja aicina Komisiju ES līmenī īstenot šādus pasākumus:






  a. | tālāk attīstīt bioekonomikas stratēģiju (izmantojot “trīskāršās spirāles” struktūru), koncentrējoties uz biomasas piramīdas augstākiem līmeņiem; izveidot Bioekonomikas darba grupu, kurā iekļauti pārstāvji no uzņēmējdarbības vides, zināšanu institūtiem un sabiedriskajām struktūrām (reģionālajā, valstu un ES līmenī); |
| --- | --- | --- |

37.

Komiteja aicina Komisiju ES līmenī īstenot šādus pasākumus:

a.

tālāk attīstīt bioekonomikas stratēģiju (izmantojot “trīskāršās spirāles” struktūru), koncentrējoties uz biomasas piramīdas augstākiem līmeņiem; izveidot Bioekonomikas darba grupu, kurā iekļauti pārstāvji no uzņēmējdarbības vides, zināšanu institūtiem un sabiedriskajām struktūrām (reģionālajā, valstu un ES līmenī);

| b. | bioekonomikas jomā attīstīt integrētu pieeju, kuras īstenošanai nepieciešama un kuras pamatā ir daudzu fondu stratēģija reģionālajā un Eiropas līmenī (“Apvārsnis 2020”, kohēzijas politika, KLP, enerģijas politika); |
| --- | --- |

b.

bioekonomikas jomā attīstīt integrētu pieeju, kuras īstenošanai nepieciešama un kuras pamatā ir daudzu fondu stratēģija reģionālajā un Eiropas līmenī (“Apvārsnis 2020”, kohēzijas politika, KLP, enerģijas politika);

| c. | reģionos informēt sabiedrību par nepieciešamību izveidot bioekonomiku un iespējām, ko tā sniedz; |
| --- | --- |

c.

reģionos informēt sabiedrību par nepieciešamību izveidot bioekonomiku un iespējām, ko tā sniedz;

| d. | integrēto pieeju bioekonomikai balstīt uz stimulējošiem noteikumiem un pasākumiem, kas nav pretrunīgi (izmantojot sertifikācijas sistēmas, integrētas un pielāgotas pētniecības un izstrādes programmas vairākos ģenerāldirektorātos), un reģioniem dot iespējas pašiem izstrādāt savas stratēģijas bioekonomikas jomā un pašiem izstrādāt pārdomātas specializācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

d.

integrēto pieeju bioekonomikai balstīt uz stimulējošiem noteikumiem un pasākumiem, kas nav pretrunīgi (izmantojot sertifikācijas sistēmas, integrētas un pielāgotas pētniecības un izstrādes programmas vairākos ģenerāldirektorātos), un reģioniem dot iespējas pašiem izstrādāt savas stratēģijas bioekonomikas jomā un pašiem izstrādāt pārdomātas specializācijas stratēģijas;

un attīstīt Eiropas stratēģiju, kurā galvenā uzmanība pievērsta

| — | specializācijai un inovatīvu zināšanu izmantošanai Eiropas bioekonomikas nozarē, lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā, |
| --- | --- |

—

specializācijai un inovatīvu zināšanu izmantošanai Eiropas bioekonomikas nozarē, lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā,

| — | otrās un trešās paaudzes biomasas pētniecībai un attīstīšanai, |
| --- | --- |

—

otrās un trešās paaudzes biomasas pētniecībai un attīstīšanai,

| — | vērtību ķēdēm (no izejvielu ražošanas līdz produktiem, kas gatavi pārdošanai tirgū), |
| --- | --- |

—

vērtību ķēdēm (no izejvielu ražošanas līdz produktiem, kas gatavi pārdošanai tirgū),

| — | produktiem ar augstu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

—

produktiem ar augstu pievienoto vērtību;

| 38. | Komiteja uzskata, ka reģioni var






  a. | apzināt, dokumentēt un piedāvāt paraugpraksi no reģioniem, kas sekmīgi plāno un īsteno bioekonomiku (tās aspektus), un atrast veidus, kā popularizēt un nodot šo praksi citiem reģioniem (pieeja “pakāpieni uz izcilību”), |
| --- | --- | --- |

38.

Komiteja uzskata, ka reģioni var

a.

apzināt, dokumentēt un piedāvāt paraugpraksi no reģioniem, kas sekmīgi plāno un īsteno bioekonomiku (tās aspektus), un atrast veidus, kā popularizēt un nodot šo praksi citiem reģioniem (pieeja “pakāpieni uz izcilību”),

| b. | palīdzēt izveidot “trīskāršās spirāles” struktūras un sniegt ieguldījumu bioekonomikas darba grupās, |
| --- | --- |

b.

palīdzēt izveidot “trīskāršās spirāles” struktūras un sniegt ieguldījumu bioekonomikas darba grupās,

| c. | ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību tuvumu iedzīvotājiem, tās var palielināt informētību par nepieciešamību veidot bioekonomiku un par tās priekšrocībām vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

c.

ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību tuvumu iedzīvotājiem, tās var palielināt informētību par nepieciešamību veidot bioekonomiku un par tās priekšrocībām vietējā un reģionālajā līmenī;

| d. | atbalstīt “pakāpienu uz izcilību” veidošanu, sekmējot un rosinot reģionālu sadarbību starp mazāk attīstītiem un vairāk attīstītiem reģioniem un izmantojot vairāku fondu pieejas attiecībā uz Eiropas programmām un projektiem. |
| --- | --- |

d.

atbalstīt “pakāpienu uz izcilību” veidošanu, sekmējot un rosinot reģionālu sadarbību starp mazāk attīstītiem un vairāk attīstītiem reģioniem un izmantojot vairāku fondu pieejas attiecībā uz Eiropas programmām un projektiem.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 174/2007 fin.

1

(2)  COM(2011) 808 final.

2

(3)  CdR 1749/2012 (NAT-V-022).

3

(4)  Ziņojums “De Ecopyramide — Biomassa beter benutten” (Derksen et al., 2008) un kopsavilkums angļu valodā “The Ecopyramid – better biomass efficiency” (http://www.innovatienetwerk.org/en/bibliotheek/rapporten/342/DeEcopyramide).

4

De Ecopyramide — Biomassa beter benutten

Derksen et al

The Ecopyramid – better biomass efficiency

(5)  Kopumā jāatzīmē, ka pirmās paaudzes biodegvielu ražo no pārtikas kultūrām (piemēram, kvieši, kukurūza), eļļas kultūrām (piemēram, rapša, palmu eļļa) un cukura kultūrām (piemēram, cukurbietes, cukurniedres), izmantojot pārbaudītas tehnoloģijas. Otrās paaudzes biodegvielu ražo no šķiedrmateriāliem (lignocelulozes izejvielām) un lauksaimniecības atlikumiem vai īpaši kultivētiem augiem (kas nav paredzēti pārtikas ražošanai); trešās paaudzes biodegvielu var definēt kā kultivētu biomasu, kas ir ļoti efektīva gaismas un augsnes izmantošanas ziņā, bet nav iegūta no pārtikas kultūrām. Labākais šādas biodegvielas piemērs ir aļģes, no kurām iegūst eļļu un citus augstvērtīgus produktus. Skatīt, piemēram, šeit: http://www.biofuelstp.eu/fuelproduction.html

5

(6)  Reģionu komitejas atzinums (projekta stadijā) “Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja””, CdR 1749/2012 (NAT-V-022).

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/biotechnology/index_en.htm un http://www.europe-innova.eu/web/guest/cluster-cooperation/cluster-innovation-platform.

7

(8)  ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/regional-biotech-report.pdf, http://cordis.europa.eu/fp7/kbbe/library_en.html.

8

(9)  Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) un tā zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) dažādās jomās 2014. gadā pievērsīsies ar bioekonomiku saistītiem jautājumiem, īpaši, ņemot vērā ierosināto ZIK “Pārtika nākotnei”, skatīt COM(2012) 60 final; bioekonomika aptver ne tikai pārtikas, bet arī citus produktus. Kā bioekonomikas vērtību ķēdes daļu ir svarīgi iekļaut arī nepārtikas komponentus.

9

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/51

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja””

2013/C 17/10

REĢIONU KOMITEJA iesaka Eiropas Komisijai:

| — | atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību un ieinteresēto pušu būtisko lomu EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veiksmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

—

atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību un ieinteresēto pušu būtisko lomu EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veiksmīgā īstenošanā;

| — | pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pārvaldības struktūrās, kas izveidotas, lai sekmētu un uzraudzītu šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

—

pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pārvaldības struktūrās, kas izveidotas, lai sekmētu un uzraudzītu šo iniciatīvu;

| — | definēt ražīguma paaugstināšanu kā “ražot vairāk un labāk ar mazākiem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

—

definēt ražīguma paaugstināšanu kā “ražot vairāk un labāk ar mazākiem līdzekļiem”;

| — | tā kā EIP būtu jāpievēršas tālāk minētajiem tematiem, pieļaut plašu jautājumu loku saistībā ar primāro ražošanu, resursu pārvaldību, bioekonomiku, piegādes ķēdi, kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu un patērētājiem; |
| --- | --- |

—

tā kā EIP būtu jāpievēršas tālāk minētajiem tematiem, pieļaut plašu jautājumu loku saistībā ar primāro ražošanu, resursu pārvaldību, bioekonomiku, piegādes ķēdi, kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu un patērētājiem;

| — | noteikt par prioritāti inovācijas programmas, kuru mērķis ir garantēt lauksaimniecisku darbību saglabāšanu visā Eiropā, nodrošinot, ka zinātniskās izpētes centieni būs vērsti uz ieguvumiem lopkopības reģionos, piepilsētu reģionos, apgabalos, kurus negatīvi ietekmē dabas apstākļi, un nelielos lauksaimniecības apgabalos; |
| --- | --- |

—

noteikt par prioritāti inovācijas programmas, kuru mērķis ir garantēt lauksaimniecisku darbību saglabāšanu visā Eiropā, nodrošinot, ka zinātniskās izpētes centieni būs vērsti uz ieguvumiem lopkopības reģionos, piepilsētu reģionos, apgabalos, kurus negatīvi ietekmē dabas apstākļi, un nelielos lauksaimniecības apgabalos;

| — | atbalstīt augšupējas MVU inovāciju iniciatīvas, dodot tām priekšroku salīdzinājumā ar nozaru iniciatīvām, lai kompensētu pašreizējo nelīdzsvaroto iesaisti atšķirīgu organizācijas un kompetences līmeņu dēļ; |
| --- | --- |

—

atbalstīt augšupējas MVU inovāciju iniciatīvas, dodot tām priekšroku salīdzinājumā ar nozaru iniciatīvām, lai kompensētu pašreizējo nelīdzsvaroto iesaisti atšķirīgu organizācijas un kompetences līmeņu dēļ;

| — | turpināt centienus, lai uzlabotu sākotnējo ražotāju stāvokli pārtikas ražošanā, pārstrādē un izplatīšanas tīklā; |
| --- | --- |

—

turpināt centienus, lai uzlabotu sākotnējo ražotāju stāvokli pārtikas ražošanā, pārstrādē un izplatīšanas tīklā;

| — | darbības grupām dot iespēju sākotnējo izmaksu segšanai izmantot arī ELFLA atbalstu, piemēram, lai izstrādātu pieeju kāda tehniska vai zinātniska jautājuma risināšanai. |
| --- | --- |

—

darbības grupām dot iespēju sākotnējo izmaksu segšanai izmantot arī ELFLA atbalstu, piemēram, lai izstrādātu pieeju kāda tehniska vai zinātniska jautājuma risināšanai.

| Ziņotājs | Henk BRINK (NL/ALDE), Drentes provinces izpildpadomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”
  COM(2012) 79 final |

Ziņotājs

Henk BRINK (NL/ALDE), Drentes provinces izpildpadomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”

COM(2012) 79 final

I.   UZDEVUMI UN MĒRĶI

REĢIONU KOMITEJA

Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas Savienība”

atbalsta stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un apzinās:

| 1. | lai izturētu konkurenci pasaulē, Eiropai ir jāpastiprina centieni saglabāt un uzlabot tās pozīciju tirdzniecībā, vadošo lomu rūpniecībā un zinātniskās bāzes izcilību; |
| --- | --- |

1.

lai izturētu konkurenci pasaulē, Eiropai ir jāpastiprina centieni saglabāt un uzlabot tās pozīciju tirdzniecībā, vadošo lomu rūpniecībā un zinātniskās bāzes izcilību;

| 2. | Eiropā uzkrātās zināšanas par ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, tostarp zināšanas par lauku saimniecību vadību, IKT risinājumiem, pārtikas nekaitīgumu, agrobiotehnoloģiju, izaugsmes tehnoloģiju, augu aizsardzību, ūdens, atlikumu, energoresursu un atkritumu apsaimniekošanu un agrosocioloģiju atzīst visā pasaulē, un tām ir ļoti liels komerciāls potenciāls jaunos un strauji augošos tirgos Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

2.

Eiropā uzkrātās zināšanas par ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, tostarp zināšanas par lauku saimniecību vadību, IKT risinājumiem, pārtikas nekaitīgumu, agrobiotehnoloģiju, izaugsmes tehnoloģiju, augu aizsardzību, ūdens, atlikumu, energoresursu un atkritumu apsaimniekošanu un agrosocioloģiju atzīst visā pasaulē, un tām ir ļoti liels komerciāls potenciāls jaunos un strauji augošos tirgos Eiropā un ārpus tās;

| 3. | lai panāktu, ka šīs zināšanas ļauj radīt vērtības, Eiropai ir vajadzīgi 1) inovatīvāki MVU izaugsmes un darba vietu radīšanai, 2) vairāk privātu ieguldījumu, 3) inovācija esošajās un jaunajās nozarēs, 4) daudznozaru sadarbība progresīvu risinājumu izstrādei un 5) iesaistītās puses, kas ieinteresētas pārbaudīt, demonstrēt un novērtēt daudzsološus risinājumus. |
| --- | --- |

3.

lai panāktu, ka šīs zināšanas ļauj radīt vērtības, Eiropai ir vajadzīgi 1) inovatīvāki MVU izaugsmes un darba vietu radīšanai, 2) vairāk privātu ieguldījumu, 3) inovācija esošajās un jaunajās nozarēs, 4) daudznozaru sadarbība progresīvu risinājumu izstrādei un 5) iesaistītās puses, kas ieinteresētas pārbaudīt, demonstrēt un novērtēt daudzsološus risinājumus.

Būtiski jautājumi lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un dabas resursu jomā

norāda, ka:

| 4. | pasaulē pašlaik jāmeklē risinājumi dažādām un svarīgām problēmām — strauji aug iedzīvotāju skaits, palielinās pirktspēja, līdz ar to mainoties uztura ieradumiem un radot palielinātu pieprasījumu pēc pamatproduktiem, turklāt iepriekš minētos aspektus papildina bažas par lauksaimnieciskās ražošanas jaudu klimata pārmaiņu ietekmē; |
| --- | --- |

4.

pasaulē pašlaik jāmeklē risinājumi dažādām un svarīgām problēmām — strauji aug iedzīvotāju skaits, palielinās pirktspēja, līdz ar to mainoties uztura ieradumiem un radot palielinātu pieprasījumu pēc pamatproduktiem, turklāt iepriekš minētos aspektus papildina bažas par lauksaimnieciskās ražošanas jaudu klimata pārmaiņu ietekmē;

| 5. | šīm problēmām pievienojas arī pārtikas, lopbarības, fosilā kurināmā, izejvielu, šķiedru un saldūdens nepietiekamības apdraudējums, aizvien pasliktinoties augsnes kvalitātei, samazinoties bioloģiskajai daudzveidībai un palielinoties finanšu tirgu darbības traucējumu riskam, politiskas nestabilitātes un bruņotu konfliktu draudiem; |
| --- | --- |

5.

šīm problēmām pievienojas arī pārtikas, lopbarības, fosilā kurināmā, izejvielu, šķiedru un saldūdens nepietiekamības apdraudējums, aizvien pasliktinoties augsnes kvalitātei, samazinoties bioloģiskajai daudzveidībai un palielinoties finanšu tirgu darbības traucējumu riskam, politiskas nestabilitātes un bruņotu konfliktu draudiem;

| 6. | lauksaimniecībā un pārtikas apgādē turpmāk būs vairāk jātaupa ūdens un fosilais kurināmais, jālieto mazāk mēslošanas līdzekļu un fitosanitāro produktu, jādarbojas daudzveidīgākā un gudrākā veidā, iespējami labāk izmantojot zemkopības, lopkopības, organisko atkritumu apsaimniekošanas, atliekvielu apsaimniekošanas un atjaunojamās enerģijas ražošanas sinerģiju, |
| --- | --- |

6.

lauksaimniecībā un pārtikas apgādē turpmāk būs vairāk jātaupa ūdens un fosilais kurināmais, jālieto mazāk mēslošanas līdzekļu un fitosanitāro produktu, jādarbojas daudzveidīgākā un gudrākā veidā, iespējami labāk izmantojot zemkopības, lopkopības, organisko atkritumu apsaimniekošanas, atliekvielu apsaimniekošanas un atjaunojamās enerģijas ražošanas sinerģiju,

un uzsver, ka:

| 7. | dalībvalstis un ieinteresētās aprindas vairākkārt apliecinājušas lielu interesi par inovācijas veicināšanu lauksaimniecībā, izmantojot Savienības mēroga pieeju, un to, ka Eiropadome jau 2008. gada 20. jūnijā norādījusi uz vajadzību “turpināt inovāciju, pētniecību un izstrādi lauksaimnieciskajā ražošanā, jo īpaši, lai palielinātu tās energoefektivitāti, produktivitāti un spēju pielāgoties klimata pārmaiņām”; |
| --- | --- |

7.

dalībvalstis un ieinteresētās aprindas vairākkārt apliecinājušas lielu interesi par inovācijas veicināšanu lauksaimniecībā, izmantojot Savienības mēroga pieeju, un to, ka Eiropadome jau 2008. gada 20. jūnijā norādījusi uz vajadzību “turpināt inovāciju, pētniecību un izstrādi lauksaimnieciskajā ražošanā, jo īpaši, lai palielinātu tās energoefektivitāti, produktivitāti un spēju pielāgoties klimata pārmaiņām”;

| 8. | līdzīgus secinājumus izdarījušas lauksaimnieku organizācijas un lauksaimniecības kameras, un G20 pieņemtajā Kannu deklarācijā uzsvērts, ka ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir būtiska lauksaimniecības vajadzība. |
| --- | --- |

8.

līdzīgus secinājumus izdarījušas lauksaimnieku organizācijas un lauksaimniecības kameras, un G20 pieņemtajā Kannu deklarācijā uzsvērts, ka ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir būtiska lauksaimniecības vajadzība.

Tādēļ Reģionu komiteja

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sekmēt inovāciju lauksaimniecības nozarē, izveidojot īpašu Eiropas inovācijas partnerību (EIP) “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”, un tās divus galvenos mērķus: 1) sekmēt lauksaimniecības nozares ražīgumu, konkurētspēju un efektivitāti (līdz 2020. gadam novēršot pēdējā laika tendenci, kam raksturīga produktivitātes pieauguma samazināšanās) un 2) veicināt lauksaimniecības ilgtspējīgu attīstību (līdz 2020. gadam nodrošinot atbilstošu zemes izmantošanu); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sekmēt inovāciju lauksaimniecības nozarē, izveidojot īpašu Eiropas inovācijas partnerību (EIP) “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”, un tās divus galvenos mērķus: 1) sekmēt lauksaimniecības nozares ražīgumu, konkurētspēju un efektivitāti (līdz 2020. gadam novēršot pēdējā laika tendenci, kam raksturīga produktivitātes pieauguma samazināšanās) un 2) veicināt lauksaimniecības ilgtspējīgu attīstību (līdz 2020. gadam nodrošinot atbilstošu zemes izmantošanu);

| 10. | īpaši atzinīgi vērtē to, ka vietējās lauksaimniecības un pārtikas sistēmas ir ņemtas vērā tematikā, kas minēta kā tāda, uz kuru attiecas sadarbība, piemēram, piegādes ķēdes dalībnieku horizontālā un vertikālā sadarbība, lai izveidotu loģistikas platformas īsu piegādes ķēžu un vietējo tirgu atbalstam, kā arī popularizētu vietējā līmeņa pasākumus saistībā ar īsu piegādes ķēžu un vietējo tirgu attīstību; |
| --- | --- |

10.

īpaši atzinīgi vērtē to, ka vietējās lauksaimniecības un pārtikas sistēmas ir ņemtas vērā tematikā, kas minēta kā tāda, uz kuru attiecas sadarbība, piemēram, piegādes ķēdes dalībnieku horizontālā un vertikālā sadarbība, lai izveidotu loģistikas platformas īsu piegādes ķēžu un vietējo tirgu atbalstam, kā arī popularizētu vietējā līmeņa pasākumus saistībā ar īsu piegādes ķēžu un vietējo tirgu attīstību;

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piešķirt 4,5 miljardus euro pētniecībai un inovācijai tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, bioekonomika un ilgtspējīga lauksaimniecība (programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros); |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piešķirt 4,5 miljardus euro pētniecībai un inovācijai tādās jomās kā nodrošinātība ar pārtiku, bioekonomika un ilgtspējīga lauksaimniecība (programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros);

| 12. | piekrīt, ka ar KLP līdzekļiem un pētniecības pamatprogrammas līdzekļiem būtu jāatbalsta EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”, lai novērstu plaisu, kas šķir zinātnes pasauli no lauksaimniecības prakses; |
| --- | --- |

12.

piekrīt, ka ar KLP līdzekļiem un pētniecības pamatprogrammas līdzekļiem būtu jāatbalsta EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”, lai novērstu plaisu, kas šķir zinātnes pasauli no lauksaimniecības prakses;

| 13. | uzskata, ka izmaiņas lauksaimniecības nozarē, kas vajadzīgas tāpēc, ka arvien vairāk pieaug nepieciešamība efektīvi izmantot dabas resursus, novedīs pie tā, ka tiks ilgtspējīgā veidā ražots lielāks pārtikas apjoms, kā arī tiks nodrošināti dažādi sabiedriskā labuma pakalpojumi un bioloģiski produkti tādās jomās kā veselības aprūpe, brīvā laika pavadīšanas iespējas, zemes apsaimniekošana, atkritumu apsaimniekošana, lopbarība, šķiedras un atjaunojamā enerģija. Šāda plašāka perspektīva nesīs labumu gan nozarei, gan visai sabiedrībai ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts atbilstošs līdzsvars starp pārtikas un nepārtikas produktu ražošanu, ka lauksaimniecības nozarē galvenā uzmanība tiek pievērsta pārstrādātajām KLP prioritātēm un ka pārvaldes iestādes konsekventi tiecas īstenot šīs prioritātes; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka izmaiņas lauksaimniecības nozarē, kas vajadzīgas tāpēc, ka arvien vairāk pieaug nepieciešamība efektīvi izmantot dabas resursus, novedīs pie tā, ka tiks ilgtspējīgā veidā ražots lielāks pārtikas apjoms, kā arī tiks nodrošināti dažādi sabiedriskā labuma pakalpojumi un bioloģiski produkti tādās jomās kā veselības aprūpe, brīvā laika pavadīšanas iespējas, zemes apsaimniekošana, atkritumu apsaimniekošana, lopbarība, šķiedras un atjaunojamā enerģija. Šāda plašāka perspektīva nesīs labumu gan nozarei, gan visai sabiedrībai ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts atbilstošs līdzsvars starp pārtikas un nepārtikas produktu ražošanu, ka lauksaimniecības nozarē galvenā uzmanība tiek pievērsta pārstrādātajām KLP prioritātēm un ka pārvaldes iestādes konsekventi tiecas īstenot šīs prioritātes;

| 14. | uzskata, ka šādi pārveidotā lauksaimniecības nozare sniegs jaunas uzņēmējdarbības un inovācijas iespējas Eiropas vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka šādi pārveidotā lauksaimniecības nozare sniegs jaunas uzņēmējdarbības un inovācijas iespējas Eiropas vērtību ķēdē;

| 15. | uzskata, ka dabas resursu optimālai izmantošanai ir vajadzīga lauksaimniecības, bioekonomikas un zinātnes nozaru cieša mijiedarbība (1), lai radītu ilgtspējīgu un efektīvāku lauksaimniecības nozari. Tā kā lauksaimniecība nodrošina biomasas ražošanu enerģijas ieguvei, jātiecas panākt pārtikas produktu un biomasas ražošanas līdzsvarota līdzāspastāvēšana; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka dabas resursu optimālai izmantošanai ir vajadzīga lauksaimniecības, bioekonomikas un zinātnes nozaru cieša mijiedarbība (1), lai radītu ilgtspējīgu un efektīvāku lauksaimniecības nozari. Tā kā lauksaimniecība nodrošina biomasas ražošanu enerģijas ieguvei, jātiecas panākt pārtikas produktu un biomasas ražošanas līdzsvarota līdzāspastāvēšana;

II.   PROBLĒMAS UN GALVENIE PANĀKUMU FAKTORI

Problēmas

vēlas uzsvērt, ka:

| 16. | centieniem likvidēt plaisu, kas šķir praksi un zinātni, ir būtiska nozīme, bet EIP esamība vien nenovērš kultūras un profesionālo plaisu starp diviem vienlīdz nozīmīgiem skatījumiem: 1) zinātnes aprindu skatījumu, kas vairāk vērsts uz izcilību zinātnē, jauniem pētījumiem, nākotnes un jaunajām tehnoloģijām, prasmēm, karjeras attīstību un pētniecības infrastruktūrām un 2) uzņēmēju un politikas veidotāju skatījumu. Viņi meklē iespējas zināšanas izmantot vērtību radīšanai un risinājumus, kas vērsti uz sabiedrības vajadzībām un uzņēmējdarbības iespējām. Komunikācija un stimuli būs vajadzīgi abām pusēm; |
| --- | --- |

16.

centieniem likvidēt plaisu, kas šķir praksi un zinātni, ir būtiska nozīme, bet EIP esamība vien nenovērš kultūras un profesionālo plaisu starp diviem vienlīdz nozīmīgiem skatījumiem: 1) zinātnes aprindu skatījumu, kas vairāk vērsts uz izcilību zinātnē, jauniem pētījumiem, nākotnes un jaunajām tehnoloģijām, prasmēm, karjeras attīstību un pētniecības infrastruktūrām un 2) uzņēmēju un politikas veidotāju skatījumu. Viņi meklē iespējas zināšanas izmantot vērtību radīšanai un risinājumus, kas vērsti uz sabiedrības vajadzībām un uzņēmējdarbības iespējām. Komunikācija un stimuli būs vajadzīgi abām pusēm;

| 17. | Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) piedāvājums aptver vairākas iniciatīvas, kā norādīts 15., 16., 18., 20., 33., 36., 46., 53., 61., 62. un 63. pantā, bet tās netbūs iespējams izmantot, ja vien EIP starpnieks zināšanu nodošanai neinformēs par iespējām dalībvalstu līmenī pirms partnerības līgumu galīgās versijas izstrādes pabeigšanas un valstu un/vai reģionālo lauku attīstības un darbības programmu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

17.

Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) piedāvājums aptver vairākas iniciatīvas, kā norādīts 15., 16., 18., 20., 33., 36., 46., 53., 61., 62. un 63. pantā, bet tās netbūs iespējams izmantot, ja vien EIP starpnieks zināšanu nodošanai neinformēs par iespējām dalībvalstu līmenī pirms partnerības līgumu galīgās versijas izstrādes pabeigšanas un valstu un/vai reģionālo lauku attīstības un darbības programmu izstrādes procesā;

| 18. | EIP netiks iekļauta lauku attīstības programmās, ja vien dažādu inovācijas posmu finansēšanai netiks paredzēts valstu līdzfinansējums: 1) sadarbībai (lai izveidotu darbības grupas) uzņēmējdarbības attīstībai (ar mērķi uzsākt inovācijas projektus); 2) zināšanu nodošanai un konsultatīviem pakalpojumiem (lai iegūtu pieredzi un izmantotu esošos izpētes rezultātus); 3) pievienošanās kvalitātes shēmām (sociālo ieguvumu un uzņēmējdarbības rezultātu sekmēšanai); un 4) ieguldījumiem (finanšu atbalsts mērķu sasniegšanai, ražīgumam un ilgtspējai); |
| --- | --- |

18.

EIP netiks iekļauta lauku attīstības programmās, ja vien dažādu inovācijas posmu finansēšanai netiks paredzēts valstu līdzfinansējums: 1) sadarbībai (lai izveidotu darbības grupas) uzņēmējdarbības attīstībai (ar mērķi uzsākt inovācijas projektus); 2) zināšanu nodošanai un konsultatīviem pakalpojumiem (lai iegūtu pieredzi un izmantotu esošos izpētes rezultātus); 3) pievienošanās kvalitātes shēmām (sociālo ieguvumu un uzņēmējdarbības rezultātu sekmēšanai); un 4) ieguldījumiem (finanšu atbalsts mērķu sasniegšanai, ražīgumam un ilgtspējai);

| 19. | līdz šim ir izveidotas piecas Eiropas inovācijas partnerības šādās jomās:






  a. | aktīvas un veselīgas vecumdienas, SEC(2011) 1028, pieņemta 2011. gada 1. septembrī; |
| --- | --- | --- |

19.

līdz šim ir izveidotas piecas Eiropas inovācijas partnerības šādās jomās:

a.

aktīvas un veselīgas vecumdienas, SEC(2011) 1028, pieņemta 2011. gada 1. septembrī;

| b. | izejmateriāli, COM(2012) 82, pieņemta 2012. gada 29. februārī; |
| --- | --- |

b.

izejmateriāli, COM(2012) 82, pieņemta 2012. gada 29. februārī;

| c. | lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja, COM(2012) 79, pieņemta 2012. gada 29. februārī; |
| --- | --- |

c.

lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja, COM(2012) 79, pieņemta 2012. gada 29. februārī;

| d. | ūdens resursi, COM(2012) 216, pieņemta 2012. gada 10. maijā |
| --- | --- |

d.

ūdens resursi, COM(2012) 216, pieņemta 2012. gada 10. maijā

| e. | progresīvās pilsētas, COM(2012) 4701, pieņemta 2012. gada 10. jūlijā, |
| --- | --- |

e.

progresīvās pilsētas, COM(2012) 4701, pieņemta 2012. gada 10. jūlijā,

un tās visas ir 1) nozīmīgas reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī 2) atkarīgas no reģionālās vadības, atbalsta un finansējuma. Tomēr līdz šim reģionālās pašvaldības nav aicinātas procesā iesaistīties.

Galvenie panākumu faktori

norāda, ka:

| 20. | reģioniem un lauku pašvaldībām var būt izšķiroša nozīme ELFLA un citu inovācijas veicināšanai paredzētu mehānismu koordinēšanā un līdzfinansēšanā, un šobrīd bez tām nav iedomājama tādu pasākumu izstrāde, kas ļauj pielāgoties konkrēta reģiona lauksaimniecības, vides un teritoriālajām īpatnībām, tādējādi dodot iespēju Eiropas finansējumu izmantot efektīvāk; |
| --- | --- |

20.

reģioniem un lauku pašvaldībām var būt izšķiroša nozīme ELFLA un citu inovācijas veicināšanai paredzētu mehānismu koordinēšanā un līdzfinansēšanā, un šobrīd bez tām nav iedomājama tādu pasākumu izstrāde, kas ļauj pielāgoties konkrēta reģiona lauksaimniecības, vides un teritoriālajām īpatnībām, tādējādi dodot iespēju Eiropas finansējumu izmantot efektīvāk;

| 21. | reģioni un lauku pašvaldības pozitīvi vērtētu iespēju iesaistīties prioritāšu vai īstenošanas un pārvaldības pasākumu noteikšanā; |
| --- | --- |

21.

reģioni un lauku pašvaldības pozitīvi vērtētu iespēju iesaistīties prioritāšu vai īstenošanas un pārvaldības pasākumu noteikšanā;

| 22. | uzskata, ka daudzlīmeņu (Eiropas, valstu, reģionālās) pārvaldības sistēmas izveide ir svarīgs priekšnoteikums, lai veiksmīgi pārskatītu kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada, arī EIP; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka daudzlīmeņu (Eiropas, valstu, reģionālās) pārvaldības sistēmas izveide ir svarīgs priekšnoteikums, lai veiksmīgi pārskatītu kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada, arī EIP;

| 23. | ieinteresētajām pusēm būs jāizveido pamata darbības grupa, kas turpinās apzināt zināšanu nepietiekamību tādās jomās, kā, piemēram, tehnoloģijas, uzņēmējdarbības modeļi, organizatoriskās sistēmas, tirgus stratēģijas, patērētāju vajadzības un izglītība, un šim nolūkam tām noderētu ELFLA finansējums; nākamais solis varētu būt partneru izraudzīšanās un daudznozaru komandas izveide, lai izpētītu pārrobežu sadarbības izmantošanu un/vai noskaidrotu pašreizējo zināšanu bāzi pirms sazināšanās ar EIP tīklu turpmāka atbalsta saņemšanai, taču šim nākamajam solim nevajadzētu būt obligātam; |
| --- | --- |

23.

ieinteresētajām pusēm būs jāizveido pamata darbības grupa, kas turpinās apzināt zināšanu nepietiekamību tādās jomās, kā, piemēram, tehnoloģijas, uzņēmējdarbības modeļi, organizatoriskās sistēmas, tirgus stratēģijas, patērētāju vajadzības un izglītība, un šim nolūkam tām noderētu ELFLA finansējums; nākamais solis varētu būt partneru izraudzīšanās un daudznozaru komandas izveide, lai izpētītu pārrobežu sadarbības izmantošanu un/vai noskaidrotu pašreizējo zināšanu bāzi pirms sazināšanās ar EIP tīklu turpmāka atbalsta saņemšanai, taču šim nākamajam solim nevajadzētu būt obligātam;

| 24. | dažas augšupējas iniciatīvas par inovācijām ilgtspējas vai ražošanas jomā būtu atzinīgi vērtējamas reģionu vai valstu līmenī, bet pastāv risks, ka tās neatbildīs izraudzītajiem prioritārajiem tematiem, kas norādīti stratēģiskajā īstenošanas plānā (SIP) un daudzgadu ceļvedī (ko publicējusi augsta līmeņa koordinācijas grupa (HLSG) pēc apspriešanās ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju un Lauku attīstības komiteju); minētajam tomēr nevajadzētu būt par šķērsli atbalsta saņemšanai, jo tas negatīvi ietekmētu dalībnieku motivāciju un radītu pārrāvumu inovācijas spirālē tās visjutīgākajā punktā; |
| --- | --- |

24.

dažas augšupējas iniciatīvas par inovācijām ilgtspējas vai ražošanas jomā būtu atzinīgi vērtējamas reģionu vai valstu līmenī, bet pastāv risks, ka tās neatbildīs izraudzītajiem prioritārajiem tematiem, kas norādīti stratēģiskajā īstenošanas plānā (SIP) un daudzgadu ceļvedī (ko publicējusi augsta līmeņa koordinācijas grupa (HLSG) pēc apspriešanās ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju un Lauku attīstības komiteju); minētajam tomēr nevajadzētu būt par šķērsli atbalsta saņemšanai, jo tas negatīvi ietekmētu dalībnieku motivāciju un radītu pārrāvumu inovācijas spirālē tās visjutīgākajā punktā;

| 25. | inovācijas procesa uzsākšana un progresa sekmēšana nav iespējama bez starpniecības inovācijas un zināšanu nodošanai. |
| --- | --- |

25.

inovācijas procesa uzsākšana un progresa sekmēšana nav iespējama bez starpniecības inovācijas un zināšanu nodošanai.

III.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Eiropas Komisijai

pārliecinoši iesaka Eiropas Komisijai:

| 26. | atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību un ieinteresēto pušu būtisko lomu EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veiksmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību un ieinteresēto pušu būtisko lomu EIP “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” veiksmīgā īstenošanā;

| 27. | pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pārvaldības struktūrās, kas izveidotas, lai sekmētu un uzraudzītu šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

27.

pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pārvaldības struktūrās, kas izveidotas, lai sekmētu un uzraudzītu šo iniciatīvu;

| 28. | uzaicināt Reģionu komitejas pārstāvi iesaistīties augsta līmeņa koordinācijas grupas, kas izstrādās EIP stratēģiju, un Eiropas lauku attīstības tīkla koordinācijas komitejas darbā, lai nodrošinātu iniciatīvas īstenošanu saskaņā ar vietējo un reģionālo pašvaldību reālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

uzaicināt Reģionu komitejas pārstāvi iesaistīties augsta līmeņa koordinācijas grupas, kas izstrādās EIP stratēģiju, un Eiropas lauku attīstības tīkla koordinācijas komitejas darbā, lai nodrošinātu iniciatīvas īstenošanu saskaņā ar vietējo un reģionālo pašvaldību reālajām vajadzībām;

| 29. | noteikt dalībvalstīm par pienākumu partnerības līgumā iekļaut EIP starpnozaru mērķus; |
| --- | --- |

29.

noteikt dalībvalstīm par pienākumu partnerības līgumā iekļaut EIP starpnozaru mērķus;

| 30. | definēt ražīguma paaugstināšanu kā “ražot vairāk un labāk ar mazākiem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

30.

definēt ražīguma paaugstināšanu kā “ražot vairāk un labāk ar mazākiem līdzekļiem”;

| 31. | tā kā EIP būtu jāpievēršas tālāk minētajiem tematiem, pieļaut plašu jautājumu loku saistībā ar primāro ražošanu, resursu pārvaldību, bioekonomiku, piegādes ķēdi, kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu un patērētājiem; |
| --- | --- |

31.

tā kā EIP būtu jāpievēršas tālāk minētajiem tematiem, pieļaut plašu jautājumu loku saistībā ar primāro ražošanu, resursu pārvaldību, bioekonomiku, piegādes ķēdi, kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu un patērētājiem;

| 32. | noteikt par prioritāti inovācijas programmas, kuru mērķis ir garantēt lauksaimniecisku darbību saglabāšanu visā Eiropā, nodrošinot, ka zinātniskās izpētes centieni būs vērsti uz ieguvumiem lopkopības reģionos, piepilsētu reģionos, apgabalos, kurus negatīvi ietekmē dabas apstākļi, un nelielos lauksaimniecības apgabalos; |
| --- | --- |

32.

noteikt par prioritāti inovācijas programmas, kuru mērķis ir garantēt lauksaimniecisku darbību saglabāšanu visā Eiropā, nodrošinot, ka zinātniskās izpētes centieni būs vērsti uz ieguvumiem lopkopības reģionos, piepilsētu reģionos, apgabalos, kurus negatīvi ietekmē dabas apstākļi, un nelielos lauksaimniecības apgabalos;

| 33. | atbalstīt augšupējas MVU inovāciju iniciatīvas, dodot tām priekšroku salīdzinājumā ar nozaru iniciatīvām, lai kompensētu pašreizējo nelīdzsvaroto iesaisti atšķirīgu organizācijas un kompetences līmeņu dēļ; |
| --- | --- |

33.

atbalstīt augšupējas MVU inovāciju iniciatīvas, dodot tām priekšroku salīdzinājumā ar nozaru iniciatīvām, lai kompensētu pašreizējo nelīdzsvaroto iesaisti atšķirīgu organizācijas un kompetences līmeņu dēļ;

| 34. | papildus ražošanas apjomu palielināšanai pastiprināti pievērsties arī šādiem jautājumiem: ilgtspējīga lauksaimniecība, ražīga lauksaimniecība kā modernu tehnoloģiju pieejamības rezultāts, pārtikas atkritumu rašanās un zudumu pēc ražas novākšanas novēršana un patērētāju apzinīgas attieksmes veicināšana; |
| --- | --- |

34.

papildus ražošanas apjomu palielināšanai pastiprināti pievērsties arī šādiem jautājumiem: ilgtspējīga lauksaimniecība, ražīga lauksaimniecība kā modernu tehnoloģiju pieejamības rezultāts, pārtikas atkritumu rašanās un zudumu pēc ražas novākšanas novēršana un patērētāju apzinīgas attieksmes veicināšana;

| 35. | pastiprināti pievērsties eksportam no ES un zināšanu un (bio)tehnoloģijas komerciālai izmantošanai, kā arī godīgai iesaistei tālā vietējā līmeņa (pilsētu vai mazapjoma) ražošanā trešās valstīs; |
| --- | --- |

35.

pastiprināti pievērsties eksportam no ES un zināšanu un (bio)tehnoloģijas komerciālai izmantošanai, kā arī godīgai iesaistei tālā vietējā līmeņa (pilsētu vai mazapjoma) ražošanā trešās valstīs;

| 36. | turpināt centienus, lai uzlabotu sākotnējo ražotāju stāvokli pārtikas ražošanā, pārstrādē un izplatīšanas tīklā; |
| --- | --- |

36.

turpināt centienus, lai uzlabotu sākotnējo ražotāju stāvokli pārtikas ražošanā, pārstrādē un izplatīšanas tīklā;

| 37. | lai zinātniekus motivētu mazināt plaisu inovācijas jomā, prasīt zinību iestāžu klasifikācijā iekļaut pozīciju “pētniecības rezultātu praktiska pielietojuma līmenis”; |
| --- | --- |

37.

lai zinātniekus motivētu mazināt plaisu inovācijas jomā, prasīt zinību iestāžu klasifikācijā iekļaut pozīciju “pētniecības rezultātu praktiska pielietojuma līmenis”;

| 38. | atzinīgi vērtēt Eiropas reģionu, pētniecības iestāžu un klasteru vadošos tīklus ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā; aicina Komisiju atzīt šādu tīklu un klasteru nozīmi un sekmēt zināšanu savstarpēju nodošanu no uzņēmēju puses gan vietējā, gan reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtēt Eiropas reģionu, pētniecības iestāžu un klasteru vadošos tīklus ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā; aicina Komisiju atzīt šādu tīklu un klasteru nozīmi un sekmēt zināšanu savstarpēju nodošanu no uzņēmēju puses gan vietējā, gan reģionālā līmenī;

| 39. | ļaut dalībvalstīm atbalstīt darbības grupu, kas veic darbu EIP mērķu īstenošanai, sākumposma un reģionālos pasākumus, izmantojot ELFLA līdzekļus un reģionu līdzfinansējumu, neraugoties uz to, vai tās konkursa rezultātā guvušas atbalstu arī no EIP tīkla; |
| --- | --- |

39.

ļaut dalībvalstīm atbalstīt darbības grupu, kas veic darbu EIP mērķu īstenošanai, sākumposma un reģionālos pasākumus, izmantojot ELFLA līdzekļus un reģionu līdzfinansējumu, neraugoties uz to, vai tās konkursa rezultātā guvušas atbalstu arī no EIP tīkla;

| 40. | atzīt, ka darbības grupas var darboties vai nu dalībvalsts robežās, vai arī tām var būt locekļi vairākās dalībvalstīs un trešās valstīs; |
| --- | --- |

40.

atzīt, ka darbības grupas var darboties vai nu dalībvalsts robežās, vai arī tām var būt locekļi vairākās dalībvalstīs un trešās valstīs;

| 41. | lai atvieglotu kādas grupas izveidi, atsaucē norādīt uz “lauksaimnieku un ražotāju organizācijām”, “lauksaimniekus” minot kā tiesīgas personas; |
| --- | --- |

41.

lai atvieglotu kādas grupas izveidi, atsaucē norādīt uz “lauksaimnieku un ražotāju organizācijām”, “lauksaimniekus” minot kā tiesīgas personas;

| 42. | darbības grupām dot iespēju sākotnējo izmaksu segšanai izmantot arī ELFLA atbalstu, piemēram, lai izstrādātu pieeju kāda tehniska/zinātniska jautājuma risināšanai, vai arī izmantot inovāciju un zināšanu starpnieku; |
| --- | --- |

42.

darbības grupām dot iespēju sākotnējo izmaksu segšanai izmantot arī ELFLA atbalstu, piemēram, lai izstrādātu pieeju kāda tehniska/zinātniska jautājuma risināšanai, vai arī izmantot inovāciju un zināšanu starpnieku;

| 43. | pirms augsta līmeņa koordinācijas komitejas, SHERPA atbalsta grupas/operatīvās grupas, darbības grupu atbalsta dienesta vai sekretariāta, kas atbild par stratēģiskā īstenošanas plāna izstrādi, izveides iecelt saziņas grupu, kura popularizētu: 1) EIP izmantošanu valstu lauku attīstības programmās, 2) programmas “Apvārsnis 2020” iespējas atbalstīt pētniecības projektus, projektus ar daudziem dalībniekiem, inovatīvas darbības klasterus, inovāciju starpniekus un inovāciju centrus, 3) EIP tīkla infrastruktūru un kontaktus un 4) rokasgrāmatu/pamatnostādnes vietējām grupām. |
| --- | --- |

43.

pirms augsta līmeņa koordinācijas komitejas, SHERPA atbalsta grupas/operatīvās grupas, darbības grupu atbalsta dienesta vai sekretariāta, kas atbild par stratēģiskā īstenošanas plāna izstrādi, izveides iecelt saziņas grupu, kura popularizētu: 1) EIP izmantošanu valstu lauku attīstības programmās, 2) programmas “Apvārsnis 2020” iespējas atbalstīt pētniecības projektus, projektus ar daudziem dalībniekiem, inovatīvas darbības klasterus, inovāciju starpniekus un inovāciju centrus, 3) EIP tīkla infrastruktūru un kontaktus un 4) rokasgrāmatu/pamatnostādnes vietējām grupām.

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām

iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām:

| 44. | atbalstīt iesaisti EIP un tās plānošanu ELFLA darbības programmās un sagatavot darbības grupu izveidi; |
| --- | --- |

44.

atbalstīt iesaisti EIP un tās plānošanu ELFLA darbības programmās un sagatavot darbības grupu izveidi;

| 45. | ieteikt dalībvalstīm nopietni ņemt vērā faktu, ka steidzami nepieciešams sekmēt ražīgumu, resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējību, un tāpēc vismaz 10 % no ELFLA kopējā ieguldījuma izlietot tam, lai veicinātu zināšanu nodošanu un inovācijas lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, kā arī lauku apgabalos; |
| --- | --- |

45.

ieteikt dalībvalstīm nopietni ņemt vērā faktu, ka steidzami nepieciešams sekmēt ražīgumu, resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējību, un tāpēc vismaz 10 % no ELFLA kopējā ieguldījuma izlietot tam, lai veicinātu zināšanu nodošanu un inovācijas lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, kā arī lauku apgabalos;

| 46. | stiprināt to pašreizējo iesaisti valstu un Eiropas lauku attīstības tīklā. |
| --- | --- |

46.

stiprināt to pašreizējo iesaisti valstu un Eiropas lauku attīstības tīklā.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112./2012 –EDUC-V-024 “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”.

1

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

98. plenārsesija 2012. gada 29. un 30. novembrī

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/56

---

Reģionu komitejas atzinums “Vienots stratēģiskais satvars”

2013/C 17/11

REĢIONU KOMITEJA

| — | atkārtoti pauž pārliecību, ka ir vajadzīgs vienots stratēģiskais satvars (2014–2020), lai ieviestu koordinēšanu un radītu sinerģiju starp piecu vienotā stratēģiskā satvara (VSS) fondu pasākumiem un sniegtu nepārprotamas stratēģiskās norādes partnerības līgumiem un darbības programmām; |
| --- | --- |

—

atkārtoti pauž pārliecību, ka ir vajadzīgs vienots stratēģiskais satvars (2014–2020), lai ieviestu koordinēšanu un radītu sinerģiju starp piecu vienotā stratēģiskā satvara (VSS) fondu pasākumiem un sniegtu nepārprotamas stratēģiskās norādes partnerības līgumiem un darbības programmām;

| — | pauž šaubas, vai ir pareizi ierosināt šādu VSS iedalījumu: vispārīgās regulas pielikums un deleģēts akts, kurā ir izklāstītas provizoriskas darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību un sadarbības prioritātes. Pēc Komitejas domām, vienotais stratēģiskais satvars jāiekļauj pielikumā, kas pievienots vispārīgajai regulai; |
| --- | --- |

—

pauž šaubas, vai ir pareizi ierosināt šādu VSS iedalījumu: vispārīgās regulas pielikums un deleģēts akts, kurā ir izklāstītas provizoriskas darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību un sadarbības prioritātes. Pēc Komitejas domām, vienotais stratēģiskais satvars jāiekļauj pielikumā, kas pievienots vispārīgajai regulai;

| — | uzskata, ka provizoriskās darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību būtu jānosaka Eiropas Komisijai, izstrādājot juridiski nesaistošu Komisijas paziņojumu, kā tas ir bijis saistībā ar Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka provizoriskās darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību būtu jānosaka Eiropas Komisijai, izstrādājot juridiski nesaistošu Komisijas paziņojumu, kā tas ir bijis saistībā ar Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam;

| — | uzsver, ka VSS vajadzētu būt virzītam uz tādu apstākļu radīšanu, kas nodrošina sekmīgu pāreju no tiesību aktiem uz partnerības līgumiem un darbības programmām, un norāda, ka ir vajadzīga precīzāka informācija par īstenošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka VSS vajadzētu būt virzītam uz tādu apstākļu radīšanu, kas nodrošina sekmīgu pāreju no tiesību aktiem uz partnerības līgumiem un darbības programmām, un norāda, ka ir vajadzīga precīzāka informācija par īstenošanas mehānismiem;

| — | pauž sarūgtinājumu, ka 11 tematiskie mērķi, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikumā, atšķiras no sešām prioritātēm, kas noteiktas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, un no sešām specifiskajām prioritātēm Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ietvaros, un tādēļ pasākumu koordinēšana būs visai sarežģīta; |
| --- | --- |

—

pauž sarūgtinājumu, ka 11 tematiskie mērķi, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikumā, atšķiras no sešām prioritātēm, kas noteiktas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, un no sešām specifiskajām prioritātēm Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ietvaros, un tādēļ pasākumu koordinēšana būs visai sarežģīta;

| — | ir pārliecināta, ka darbības vadība jādecentralizē, proti, jānodod vietējam un reģionālajam līmenim, lai palielinātu fondu koordināciju un papildināmību. Tas nodrošinās efektīvu un integrētu pieeju, proti, daudzus tematus aptverošu un augšupēju pieeju, kas ņem vērā katra reģiona īpatnības; |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka darbības vadība jādecentralizē, proti, jānodod vietējam un reģionālajam līmenim, lai palielinātu fondu koordināciju un papildināmību. Tas nodrošinās efektīvu un integrētu pieeju, proti, daudzus tematus aptverošu un augšupēju pieeju, kas ņem vērā katra reģiona īpatnības;

| — | ļoti iesaka izmantot tādas darbības programmas, kas balstās uz vairākiem VSS fondiem; |
| --- | --- |

—

ļoti iesaka izmantot tādas darbības programmas, kas balstās uz vairākiem VSS fondiem;

| — | aicina izveidot stabilu plānošanas sistēmu, lai nodrošinātu saskaņotību ar kohēzijas politikas daudzgadu plānu; |
| --- | --- |

—

aicina izveidot stabilu plānošanas sistēmu, lai nodrošinātu saskaņotību ar kohēzijas politikas daudzgadu plānu;

| — | pauž šaubas, vai būtu pareizi, ja ar deleģētu aktu būtu iespējams veikt izmaiņas vienotajā stratēģiskajā satvarā. |
| --- | --- |

—

pauž šaubas, vai būtu pareizi, ja ar deleģētu aktu būtu iespējams veikt izmaiņas vienotajā stratēģiskajā satvarā.

| Ziņotājs | Marek WOŹNIAK (PL/PPE), Lielpolijas vojevodistes maršals |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006
  COM(2012) 496 final (I pielikums) |

Ziņotājs

Marek WOŹNIAK (PL/PPE), Lielpolijas vojevodistes maršals

Atsauces dokuments

Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006

COM(2012) 496 final (I pielikums)

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atkārtoti pauž pārliecību, ka ir vajadzīgs vienots stratēģiskais satvars (2014–2020), kas ietvertu Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). Tas ļautu ieviest koordinēšanu un radītu sinerģiju starp pasākumiem, kas ietilpst vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS), un sniegtu nepārprotamas stratēģiskās norādes partnerības līgumiem un darbības programmām; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pārliecību, ka ir vajadzīgs vienots stratēģiskais satvars (2014–2020), kas ietvertu Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF), Kohēzijas fondu (KF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). Tas ļautu ieviest koordinēšanu un radītu sinerģiju starp pasākumiem, kas ietilpst vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS), un sniegtu nepārprotamas stratēģiskās norādes partnerības līgumiem un darbības programmām;

| 2. | atgādina par politikas jomā paustajiem ieteikumiem, ko RK ir izstrādājusi atzinumā par vispārīgo regulu, un uzsver: tā kā VSS ir jāpieņem kā vispārīgās regulas pielikums, tieši vispārīgajā regulā ir izklāstīts stratēģiskais redzējums un mērķi, turpretī VSS būtu uzskatāms par galveno īstenošanas instrumentu; |
| --- | --- |

2.

atgādina par politikas jomā paustajiem ieteikumiem, ko RK ir izstrādājusi atzinumā par vispārīgo regulu, un uzsver: tā kā VSS ir jāpieņem kā vispārīgās regulas pielikums, tieši vispārīgajā regulā ir izklāstīts stratēģiskais redzējums un mērķi, turpretī VSS būtu uzskatāms par galveno īstenošanas instrumentu;

| 3. | pauž šaubas, vai ir pareizi ierosināt šādu VSS iedalījumu: vispārīgās regulas pielikums (1) un deleģēts akts, kurā ir izklāstītas provizoriskas darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību un sadarbības prioritātes. Pēc Komitejas domām, vienotais stratēģiskais satvars jāiekļauj pielikumā, kas pievienots vispārīgajai regulai. Komiteja atgādina, ka deleģētiem aktiem būtu jāattiecas uz tām tiesību pamataktu daļām, kuras nav būtiskas, taču visi jautājumi, kas saistīti ar VSS, ir būtiski/svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un tiem ir stratēģiska nozīme. Ar Reģionu komiteju nenotiek apspriešanās par deleģētiem aktiem, taču VSS ir jautājums, kas saskaņā ar LESD 177. pantu obligāti jāapspriež ar RK; |
| --- | --- |

3.

pauž šaubas, vai ir pareizi ierosināt šādu VSS iedalījumu: vispārīgās regulas pielikums (1) un deleģēts akts, kurā ir izklāstītas provizoriskas darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību un sadarbības prioritātes. Pēc Komitejas domām, vienotais stratēģiskais satvars jāiekļauj pielikumā, kas pievienots vispārīgajai regulai. Komiteja atgādina, ka deleģētiem aktiem būtu jāattiecas uz tām tiesību pamataktu daļām, kuras nav būtiskas, taču visi jautājumi, kas saistīti ar VSS, ir būtiski/svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un tiem ir stratēģiska nozīme. Ar Reģionu komiteju nenotiek apspriešanās par deleģētiem aktiem, taču VSS ir jautājums, kas saskaņā ar LESD 177. pantu obligāti jāapspriež ar RK;

| 4. | uzskata, ka VSS būtu jāpieņem Padomei un Eiropas Parlamentam un būtu jāpārskata tikai tad, ja Eiropas Savienībā būtiski mainītos sociālā un ekonomiskā situācija. Tāpēc Komiteja pauž šaubas, vai būtu pareizi, ja ar deleģētu aktu būtu iespējams veikt izmaiņas 1. pielikumā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka VSS būtu jāpieņem Padomei un Eiropas Parlamentam un būtu jāpārskata tikai tad, ja Eiropas Savienībā būtiski mainītos sociālā un ekonomiskā situācija. Tāpēc Komiteja pauž šaubas, vai būtu pareizi, ja ar deleģētu aktu būtu iespējams veikt izmaiņas 1. pielikumā;

| 5. | uzskata, ka provizoriskās darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību būtu jānosaka Eiropas Komisijai, izstrādājot juridiski nesaistošu Komisijas paziņojumu, kā tas ir bijis saistībā ar Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (COM(2005) 299 final); |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka provizoriskās darbības ar augstu Eiropas pievienoto vērtību būtu jānosaka Eiropas Komisijai, izstrādājot juridiski nesaistošu Komisijas paziņojumu, kā tas ir bijis saistībā ar Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (COM(2005) 299 final);

| 6. | vērš uzmanību uz to, ka VSS fondiem vajadzētu būtiski atbalstīt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas instrumentus un ieguldījumus, kuri mazina attīstības līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un pašos reģionos. Vienlaikus Komiteja aicina noteikt, ka Līgumā minētās saistības uzskatāmas par pamatprincipu; |
| --- | --- |

6.

vērš uzmanību uz to, ka VSS fondiem vajadzētu būtiski atbalstīt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas instrumentus un ieguldījumus, kuri mazina attīstības līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un pašos reģionos. Vienlaikus Komiteja aicina noteikt, ka Līgumā minētās saistības uzskatāmas par pamatprincipu;

| 7. | pauž gandarījumu, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā minētie priekšlikumi ļaus īstenot mērķus, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikuma 11. pantā, kurā teikts, ka VSS uzdevums ir risināt svarīgākos teritoriālos problēmjautājumus. Vienlaikus Komiteja norāda, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā jābūt skaidrām atsaucēm uz tālākajiem reģioniem un uz tādiem reģioniem ar īpašām teritoriālajām iezīmēm kā kalnu reģioni, nomaļi reģioni, pārejas posmā esoši rūpniecības reģioni, salas, reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu un mazapdzīvoti reģioni, kuriem nepieciešami īpaši pasākumu veidi; |
| --- | --- |

7.

pauž gandarījumu, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā minētie priekšlikumi ļaus īstenot mērķus, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikuma 11. pantā, kurā teikts, ka VSS uzdevums ir risināt svarīgākos teritoriālos problēmjautājumus. Vienlaikus Komiteja norāda, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā jābūt skaidrām atsaucēm uz tālākajiem reģioniem un uz tādiem reģioniem ar īpašām teritoriālajām iezīmēm kā kalnu reģioni, nomaļi reģioni, pārejas posmā esoši rūpniecības reģioni, salas, reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu un mazapdzīvoti reģioni, kuriem nepieciešami īpaši pasākumu veidi;

| 8. | pozitīvi vērtē norādi, ka vajadzētu iesaistīt reģionālos un vietējos partnerus un ka tas ir viens no priekšnoteikumiem politisko mērķu sasniegšanai. Komiteja uzskata, ka tas atvieglos augšupējas teritoriālās pieejas izmantošanu; |
| --- | --- |

8.

pozitīvi vērtē norādi, ka vajadzētu iesaistīt reģionālos un vietējos partnerus un ka tas ir viens no priekšnoteikumiem politisko mērķu sasniegšanai. Komiteja uzskata, ka tas atvieglos augšupējas teritoriālās pieejas izmantošanu;

| 9. | aicina atbilstīgi proporcionalitātes principam izstrādāt tādu vienotu stratēģisko satvaru, kurā mērķtiecīgi būtu izskaidrots un precizēts, kā nākamajā plānošanas periodā fondi funkcionēs, un vienlaicīgi dota iespēja programmu pasākumus pielāgot katras dalībvalsts un reģiona īpatnībām, vajadzībām un potenciālam. Ar VSS būtu jāievieš vadlīnijas, ko dalībvalstis varētu izmantot plānoto partnerības līgumu un darbības programmu izstrādē, un tādējādi tas ļautu dalībvalstīm un attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām pašām risināt problēmas saistībā ar attīstību, it sevišķi ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Komiteja uzsver, ka VSS vajadzētu būt virzītam uz tādu apstākļu radīšanu, kas nodrošina sekmīgu pāreju no tiesību aktiem uz partnerības līgumiem un darbības programmām; |
| --- | --- |

9.

aicina atbilstīgi proporcionalitātes principam izstrādāt tādu vienotu stratēģisko satvaru, kurā mērķtiecīgi būtu izskaidrots un precizēts, kā nākamajā plānošanas periodā fondi funkcionēs, un vienlaicīgi dota iespēja programmu pasākumus pielāgot katras dalībvalsts un reģiona īpatnībām, vajadzībām un potenciālam. Ar VSS būtu jāievieš vadlīnijas, ko dalībvalstis varētu izmantot plānoto partnerības līgumu un darbības programmu izstrādē, un tādējādi tas ļautu dalībvalstīm un attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām pašām risināt problēmas saistībā ar attīstību, it sevišķi ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Komiteja uzsver, ka VSS vajadzētu būt virzītam uz tādu apstākļu radīšanu, kas nodrošina sekmīgu pāreju no tiesību aktiem uz partnerības līgumiem un darbības programmām;

| 10. | norāda, ka ir vajadzīga precīzāka informācija par īstenošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ir vajadzīga precīzāka informācija par īstenošanas mehānismiem;

| 11. | pauž sarūgtinājumu, ka 11 tematiskie mērķi, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikumā, atšķiras no sešām prioritātēm, kas noteiktas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, un no sešām specifiskajām prioritātēm Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ietvaros, un tādēļ pasākumu koordinēšana būs visai sarežģīta; |
| --- | --- |

11.

pauž sarūgtinājumu, ka 11 tematiskie mērķi, kas minēti vispārīgās regulas priekšlikumā, atšķiras no sešām prioritātēm, kas noteiktas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, un no sešām specifiskajām prioritātēm Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda ietvaros, un tādēļ pasākumu koordinēšana būs visai sarežģīta;

VSS pielikuma paplašināšana

| 12. | pauž bažas, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā trūkst aspektu par galvenajiem principiem, kas jāīsteno; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā trūkst aspektu par galvenajiem principiem, kas jāīsteno;

Saskaņotība un saderība ar Savienības ekonomikas pārvaldību

| 13. | aicina izveidot stabilu plānošanas sistēmu, lai nodrošinātu saskaņotību ar kohēzijas politikas daudzgadu plānu; |
| --- | --- |

13.

aicina izveidot stabilu plānošanas sistēmu, lai nodrošinātu saskaņotību ar kohēzijas politikas daudzgadu plānu;

| 14. | uzskata, ka jau pašā sākumā, piemēram, partnerības līgumu un darbības programmu izstrādes laikā par svarīgāko uzdevumu jāizvirza programmu atbilstīgu prioritāšu noteikšana visam laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam. Šajā sakarā Komiteja pauž zināmas bažas, ka iecere ņemt vērā konkrētām valstīm adresētos ieteikumus un valstu reformu programmas varētu nebūt savienojama ar daudzgadu programmu saskaņotu izstrādi reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka jau pašā sākumā, piemēram, partnerības līgumu un darbības programmu izstrādes laikā par svarīgāko uzdevumu jāizvirza programmu atbilstīgu prioritāšu noteikšana visam laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam. Šajā sakarā Komiteja pauž zināmas bažas, ka iecere ņemt vērā konkrētām valstīm adresētos ieteikumus un valstu reformu programmas varētu nebūt savienojama ar daudzgadu programmu saskaņotu izstrādi reģionālajā līmenī;

| 15. | atgādina par savu atzinumu, kurā ir iztirzāta vispārīgā regula un noraidīts priekšlikums, kas paredz kohēzijas politikas sasaistīšanu ar stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu (2) un ļauj grozīt partnerības līgumus un darbības programmas, pamatojoties uz Eiropas pusgada ietvaros formulētajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

15.

atgādina par savu atzinumu, kurā ir iztirzāta vispārīgā regula un noraidīts priekšlikums, kas paredz kohēzijas politikas sasaistīšanu ar stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu (2) un ļauj grozīt partnerības līgumus un darbības programmas, pamatojoties uz Eiropas pusgada ietvaros formulētajiem ieteikumiem;

| 16. | vērš uzmanību uz to, ka programmu bieža grozīšana kaitēs fondu pārvaldības prognozēšanai, tāpēc būtu jāveic tikai obligāti vajadzīgās izmaiņas; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, ka programmu bieža grozīšana kaitēs fondu pārvaldības prognozēšanai, tāpēc būtu jāveic tikai obligāti vajadzīgās izmaiņas;

VSS fondu koordinēšanas mehānismi

| 17. | uzsver, ka jāuzlabo VSS fondu savstarpējā koordinēšana, lai palielinātu no minētajiem fondiem finansēto pasākumu efektivitāti un panāktu nepieciešamo sinerģiju, ņemot vērā sarežģīto budžeta situāciju un ierobežotos finanšu līdzekļus. Tas ļautu nodrošināt ES ieguldījumu lielāku sinerģiju un papildināmību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jāuzlabo VSS fondu savstarpējā koordinēšana, lai palielinātu no minētajiem fondiem finansēto pasākumu efektivitāti un panāktu nepieciešamo sinerģiju, ņemot vērā sarežģīto budžeta situāciju un ierobežotos finanšu līdzekļus. Tas ļautu nodrošināt ES ieguldījumu lielāku sinerģiju un papildināmību;

| 18. | aicina vienotajā stratēģiskajā satvarā galveno uzmanību pievērst savstarpējai papildināmībai. Jācenšas izstrādāt integrētu un tematiski vispusīgu pieeju, kas ļauj sasaistīt provizoriskas atšķirīgu fondu darbības, kuras viena otru papildina vienota mērķa sasniegšanai. Tomēr Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Komisija nav sīkāk precizējusi iespējamo papildināmību nedz starp dažādām tematiskajām prioritātēm un ieguldījumu prioritātēm, kas attiecas uz vairākiem VSS fondiem, nedz starp provizoriskām darbībām un ieguldījumu prioritātēm. Tāpēc Komiteja uzsver, ka ierosinātajam VSS dokumentam jānodrošina atsevišķu fondu darbības jomu papildināmība un jānovērš dublēšanās risks; |
| --- | --- |

18.

aicina vienotajā stratēģiskajā satvarā galveno uzmanību pievērst savstarpējai papildināmībai. Jācenšas izstrādāt integrētu un tematiski vispusīgu pieeju, kas ļauj sasaistīt provizoriskas atšķirīgu fondu darbības, kuras viena otru papildina vienota mērķa sasniegšanai. Tomēr Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Komisija nav sīkāk precizējusi iespējamo papildināmību nedz starp dažādām tematiskajām prioritātēm un ieguldījumu prioritātēm, kas attiecas uz vairākiem VSS fondiem, nedz starp provizoriskām darbībām un ieguldījumu prioritātēm. Tāpēc Komiteja uzsver, ka ierosinātajam VSS dokumentam jānodrošina atsevišķu fondu darbības jomu papildināmība un jānovērš dublēšanās risks;

| 19. | ir pārliecināta, ka darbības vadība jādecentralizē, proti, jānodod vietējam un reģionālajam līmenim, lai palielinātu fondu koordināciju un papildināmību. Tas nodrošinās efektīvu un integrētu pieeju, proti, daudzus tematus aptverošu un augšupēju pieeju, kas ņem vērā katra reģiona īpatnības; |
| --- | --- |

19.

ir pārliecināta, ka darbības vadība jādecentralizē, proti, jānodod vietējam un reģionālajam līmenim, lai palielinātu fondu koordināciju un papildināmību. Tas nodrošinās efektīvu un integrētu pieeju, proti, daudzus tematus aptverošu un augšupēju pieeju, kas ņem vērā katra reģiona īpatnības;

| 20. | ļoti iesaka izmantot tādas darbības programmas, kas balstās uz vairākiem VSS fondiem un kas ļauj maksimāli palielināt ES pasākumu pozitīvo ietekmi uz reģioniem, pilnībā izmantojot iespējas, kuras rada dažādu reģionālās attīstības instrumentu pielietošana, lai praktiski īstenotu vietējo un reģionālo pašvaldību izstrādātās sociālās un ekonomiskās attīstības stratēģijas; |
| --- | --- |

20.

ļoti iesaka izmantot tādas darbības programmas, kas balstās uz vairākiem VSS fondiem un kas ļauj maksimāli palielināt ES pasākumu pozitīvo ietekmi uz reģioniem, pilnībā izmantojot iespējas, kuras rada dažādu reģionālās attīstības instrumentu pielietošana, lai praktiski īstenotu vietējo un reģionālo pašvaldību izstrādātās sociālās un ekonomiskās attīstības stratēģijas;

| 21. | ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Komisija tik ļoti uzsver integrētas teritoriālās attīstības plānošanas vajadzību. Komiteja atzinīgi vērtē atsauci uz integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem, integrētām darbībām un kopīgiem rīcības plāniem, tomēr pauž bažas, ka vispārīgajā regulā un VSS pielikumā nav iekļauts šo instrumentu apraksts un nav paskaidrots integrētu darbību jēdziens. Komiteja uzsver, ka integrētas darbības precīzi jādefinē kā instruments, ko izmanto finansējuma integrēšanai citās ES politikas jomās un instrumentos; |
| --- | --- |

21.

ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Komisija tik ļoti uzsver integrētas teritoriālās attīstības plānošanas vajadzību. Komiteja atzinīgi vērtē atsauci uz integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem, integrētām darbībām un kopīgiem rīcības plāniem, tomēr pauž bažas, ka vispārīgajā regulā un VSS pielikumā nav iekļauts šo instrumentu apraksts un nav paskaidrots integrētu darbību jēdziens. Komiteja uzsver, ka integrētas darbības precīzi jādefinē kā instruments, ko izmanto finansējuma integrēšanai citās ES politikas jomās un instrumentos;

| 22. | attiecībā uz pilsētu attīstības stratēģiju (ERAF regulas 7. pants) īpaši uzsver, ka ir ļoti svarīgi piešķirt resursus ilgtspējīgai pilsētu attīstībai paredzētām integrētām darbībām, kuras jāīsteno kā integrētas teritoriālās investīcijas (ITI), un ka tas ir inovatīvs paņēmiens, bet pauž neapmierinātību ar to, ka tiesiskajā regulējumā nav pietiekami skaidri norādīts, ka šajā gadījumā atbildība par integrētu teritoriālo investīciju pārvaldību un īstenošanu ir piekritīga tieši vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

22.

attiecībā uz pilsētu attīstības stratēģiju (ERAF regulas 7. pants) īpaši uzsver, ka ir ļoti svarīgi piešķirt resursus ilgtspējīgai pilsētu attīstībai paredzētām integrētām darbībām, kuras jāīsteno kā integrētas teritoriālās investīcijas (ITI), un ka tas ir inovatīvs paņēmiens, bet pauž neapmierinātību ar to, ka tiesiskajā regulējumā nav pietiekami skaidri norādīts, ka šajā gadījumā atbildība par integrētu teritoriālo investīciju pārvaldību un īstenošanu ir piekritīga tieši vietējām pašvaldībām;

| 23. | uzskata, ka jāsaglabā uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības vietējais raksturs; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka jāsaglabā uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības vietējais raksturs;

| 24. | pamatojoties uz savu atzinumu, kurā iztirzāta uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība, norāda uz vietējās attīstības holistisko raksturu; vietējā attīstība aptver visa veida reģionu, tostarp pilsētu, lauku rajonu, piepilsētas un funkcionālo apgabalu, problēmjautājumus un potenciālu. Šajā sakarā Komiteja aicina nodrošināt, ka uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības koncepciju var izmantot visu vienotā stratēģiskā satvara 11 tematisko mērķu īstenošanai atbilstīgi vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

24.

pamatojoties uz savu atzinumu, kurā iztirzāta uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība, norāda uz vietējās attīstības holistisko raksturu; vietējā attīstība aptver visa veida reģionu, tostarp pilsētu, lauku rajonu, piepilsētas un funkcionālo apgabalu, problēmjautājumus un potenciālu. Šajā sakarā Komiteja aicina nodrošināt, ka uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības koncepciju var izmantot visu vienotā stratēģiskā satvara 11 tematisko mērķu īstenošanai atbilstīgi vietējām vajadzībām;

VSS fondu saskaņošana ar pārējām Savienības politikas jomām un instrumentiem

| 25. | atbalsta norādi uz vajadzību veikt saskaņošanu ar citām ES politikas jomām un instrumentiem, kas neietilpst vienotā stratēģiskā satvara darbības jomā. Tas dos iespēju veidot stingrāku saikni starp stratēģiju “Eiropa 2020”, ES kohēzijas politiku un nozaru politikas pasākumiem Eiropas, valstu un vietējā līmenī. Komiteja uzskata, ka tas ļautu uzlabot programmu vadību un palielinātu to efektivitāti; |
| --- | --- |

25.

atbalsta norādi uz vajadzību veikt saskaņošanu ar citām ES politikas jomām un instrumentiem, kas neietilpst vienotā stratēģiskā satvara darbības jomā. Tas dos iespēju veidot stingrāku saikni starp stratēģiju “Eiropa 2020”, ES kohēzijas politiku un nozaru politikas pasākumiem Eiropas, valstu un vietējā līmenī. Komiteja uzskata, ka tas ļautu uzlabot programmu vadību un palielinātu to efektivitāti;

| 26. | aicina — it sevišķi ES līmenī — sīkāk izklāstīt koordinācijas mehānismus un izstrādāt vadlīnijas ar VSS saistītajām ES politikas jomām un instrumentiem. Komiteja atgādina, ka lielākā daļa no minētajiem instrumentiem tiek pārvaldīti centralizēti, tāpēc jāuzsver ne tikai dalībvalstu loma, bet arī Eiropas Komisijas līdzatbildība; |
| --- | --- |

26.

aicina — it sevišķi ES līmenī — sīkāk izklāstīt koordinācijas mehānismus un izstrādāt vadlīnijas ar VSS saistītajām ES politikas jomām un instrumentiem. Komiteja atgādina, ka lielākā daļa no minētajiem instrumentiem tiek pārvaldīti centralizēti, tāpēc jāuzsver ne tikai dalībvalstu loma, bet arī Eiropas Komisijas līdzatbildība;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma pielikumā iekļauts saraksts ar ES politikas jomām un instrumentiem/programmām (tostarp “Apvārsnis 2020”, NER, COSME, LIFE, “ERASMUS visiem”, Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma (PSCI), Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI), Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA), Eiropas Attīstības fonds (EAF)); |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma pielikumā iekļauts saraksts ar ES politikas jomām un instrumentiem/programmām (tostarp “Apvārsnis 2020”, NER, COSME, LIFE, “ERASMUS visiem”, Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma (PSCI), Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI), Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA), Eiropas Attīstības fonds (EAF));

| 28. | pozitīvi vērtē to, ka ir uzsvērta saikne starp VSS fondiem un programmu “Apvārsnis 2020”. Komiteja uzskata, ka Eiropas Komisija ir precizējusi vadlīnijas, ierosinot, ka saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” VSS fondiem jāatbalsta lietpratīgas specializācijas stratēģijas, kuru virziens ir divējāds: spēju veidošana, kā arī pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošana un tūlītēja izplatīšana; |
| --- | --- |

28.

pozitīvi vērtē to, ka ir uzsvērta saikne starp VSS fondiem un programmu “Apvārsnis 2020”. Komiteja uzskata, ka Eiropas Komisija ir precizējusi vadlīnijas, ierosinot, ka saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” VSS fondiem jāatbalsta lietpratīgas specializācijas stratēģijas, kuru virziens ir divējāds: spēju veidošana, kā arī pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošana un tūlītēja izplatīšana;

| 29. | atzinīgi vērtē ieteikumu, ka VSS fondus drīkst izmantot līdzfinansējuma piešķiršanai partnerībām starp izglītības, uzņēmējdarbības un pētniecības jomu un ka minētie pasākumi jāsaskaņo ar starptautiskām uzņēmumu un izglītības iestāžu partnerībām, kas izveidotas kā zināšanu apvienības un sektoru prasmju apvienības, kuras var atbalstīt ar programmu “ERASMUS visiem”; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē ieteikumu, ka VSS fondus drīkst izmantot līdzfinansējuma piešķiršanai partnerībām starp izglītības, uzņēmējdarbības un pētniecības jomu un ka minētie pasākumi jāsaskaņo ar starptautiskām uzņēmumu un izglītības iestāžu partnerībām, kas izveidotas kā zināšanu apvienības un sektoru prasmju apvienības, kuras var atbalstīt ar programmu “ERASMUS visiem”;

| 30. | atbalsta jaunieviesto iespēju, kas ļauj VSS fondus izmantot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta papildināšanai, veidojot citastarp otrās un trešās nozīmes savienojumus ar ES prioritāro infrastruktūru; |
| --- | --- |

30.

atbalsta jaunieviesto iespēju, kas ļauj VSS fondus izmantot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta papildināšanai, veidojot citastarp otrās un trešās nozīmes savienojumus ar ES prioritāro infrastruktūru;

| 31. | atgādina par savu atzinumu par programmu “LIFE” un piekrīt viedoklim, ka minētā programma ir ļoti svarīga, lai vides aizsardzības mērķiem piesaistītu daudz lielākus ERAF, ESF un Kohēzijas fonda līdzekļus. Reģionu komiteja atbalsta programmas “LIFE” integrētos projektus, kas ir prezentēti kā jaunas un augstākas kategorijas projekti; |
| --- | --- |

31.

atgādina par savu atzinumu par programmu “LIFE” un piekrīt viedoklim, ka minētā programma ir ļoti svarīga, lai vides aizsardzības mērķiem piesaistītu daudz lielākus ERAF, ESF un Kohēzijas fonda līdzekļus. Reģionu komiteja atbalsta programmas “LIFE” integrētos projektus, kas ir prezentēti kā jaunas un augstākas kategorijas projekti;

| 32. | uzsver, ka ir labāk jākoordinē tādi ārējai darbībai domāti instrumenti kā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, IPA un EAF, it sevišķi saistībā ar reģioniem, kas robežojas ar Austrumu partnerības valstīm un Savienības Vidusjūrai valstīm, un saistībā ar tālākajiem ES reģioniem, kuri robežojas ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir labāk jākoordinē tādi ārējai darbībai domāti instrumenti kā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, IPA un EAF, it sevišķi saistībā ar reģioniem, kas robežojas ar Austrumu partnerības valstīm un Savienības Vidusjūrai valstīm, un saistībā ar tālākajiem ES reģioniem, kuri robežojas ar ĀKK valstīm;

Pasākumu koordinācija sadarbības jomā

| 33. | norāda, ka saskaņā ar Reģionu komitejas atzinumu par vispārīgās regulas priekšlikumu nav pamata partnerības līgumos iekļaut Eiropas teritoriālo sadarbību; tāpēc Komiteja noraida sadaļas “Sadarbības prioritātes” iekļaušanu deleģētajā aktā; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka saskaņā ar Reģionu komitejas atzinumu par vispārīgās regulas priekšlikumu nav pamata partnerības līgumos iekļaut Eiropas teritoriālo sadarbību; tāpēc Komiteja noraida sadaļas “Sadarbības prioritātes” iekļaušanu deleģētajā aktā;

| 34. | savukārt pozitīvi vērtē VSS pielikumā iekļauto saīsināto sadaļu “Pasākumu koordinācija sadarbības jomā”; |
| --- | --- |

34.

savukārt pozitīvi vērtē VSS pielikumā iekļauto saīsināto sadaļu “Pasākumu koordinācija sadarbības jomā”;

| 35. | vērš uzmanību uz to, ka būtu lietderīgi paplašināt no ESF finansēto transnacionālo teritoriālo sadarbību, iekļaujot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

35.

vērš uzmanību uz to, ka būtu lietderīgi paplašināt no ESF finansēto transnacionālo teritoriālo sadarbību, iekļaujot starpreģionālo un pārrobežu sadarbību;

| 36. | ar gandarījumu atzīmē, ka ir ņemts vērā makroreģionālais aspekts, un uzsver, ka liela nozīme teritoriālās sadarbības instrumentā ir piešķirta makroreģionālo stratēģiju mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

36.

ar gandarījumu atzīmē, ka ir ņemts vērā makroreģionālais aspekts, un uzsver, ka liela nozīme teritoriālās sadarbības instrumentā ir piešķirta makroreģionālo stratēģiju mērķu sasniegšanai;

Horizontālie principi un transversālie politikas mērķi

| 37. | atzinīgi vērtē to, ka vienotā stratēģiskā satvara horizontālajos principos ir ņemti vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi, par kuriem ir runa vispārīgās regulas priekšlikuma 5. pantā; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē to, ka vienotā stratēģiskā satvara horizontālajos principos ir ņemti vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi, par kuriem ir runa vispārīgās regulas priekšlikuma 5. pantā;

| 38. | aicina praksē piemērot daudzlīmeņu pārvaldības principu, uzsverot augšupējas pieejas izmantošanas nozīmīgumu lēmumu pieņemšanā un partnerības līgumu un darbības programmu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

38.

aicina praksē piemērot daudzlīmeņu pārvaldības principu, uzsverot augšupējas pieejas izmantošanas nozīmīgumu lēmumu pieņemšanā un partnerības līgumu un darbības programmu izstrādes procesā;

| 39. | nešaubīgi atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību. Komiteja tomēr uzskata, ka nav efektīvi veidot jaunas struktūras, kas fondu apgūšanas ietvaros būtu paredzētas vienīgi šādam nolūkam. Lietderīgāk būtu ieviest procedūras, kas minēto principu ļautu efektīvi īstenot, izmantojot pastāvošo institucionālo struktūru; |
| --- | --- |

39.

nešaubīgi atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību. Komiteja tomēr uzskata, ka nav efektīvi veidot jaunas struktūras, kas fondu apgūšanas ietvaros būtu paredzētas vienīgi šādam nolūkam. Lietderīgāk būtu ieviest procedūras, kas minēto principu ļautu efektīvi īstenot, izmantojot pastāvošo institucionālo struktūru;

| 40. | atgādina par saviem agrākajiem atzinumiem par ERAF un ESF; tajos norādīts uz nepietiekamu pievēršanos demogrāfiskajām pārmaiņām. Šajā sakarā Komiteja pauž lielu gandarījumu, ka demogrāfisko pārmaiņu jautājums ir minēts kā viens no iespējamajiem transversālajiem politikas mērķiem; |
| --- | --- |

40.

atgādina par saviem agrākajiem atzinumiem par ERAF un ESF; tajos norādīts uz nepietiekamu pievēršanos demogrāfiskajām pārmaiņām. Šajā sakarā Komiteja pauž lielu gandarījumu, ka demogrāfisko pārmaiņu jautājums ir minēts kā viens no iespējamajiem transversālajiem politikas mērķiem;

Teritoriālo problēmu risināšanas paņēmieni

| 41. | atzinīgi vērtē vienotajā stratēģiskajā satvarā iekļauto norādi uz to, ka pasākumu veidi jāpielāgo vietējiem uzdevumiem un iespējām, taču Komiteja cer, ka šajā jomā tiks veikts rūpīgāks pētījums un turpināts darbs, lai rezultātus varētu izmantot kā vadlīnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē vienotajā stratēģiskajā satvarā iekļauto norādi uz to, ka pasākumu veidi jāpielāgo vietējiem uzdevumiem un iespējām, taču Komiteja cer, ka šajā jomā tiks veikts rūpīgāks pētījums un turpināts darbs, lai rezultātus varētu izmantot kā vadlīnijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 42. | atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka partnerības līgumu uzdevums ir vienotajā stratēģiskajā satvarā izklāstītos elementus iekļaut valstu kontekstā. Komiteja uzsver, ka jāņem vērā arī mazākās teritoriālā iedalījuma vienības un tāpēc jāiesaista attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka partnerības līgumu uzdevums ir vienotajā stratēģiskajā satvarā izklāstītos elementus iekļaut valstu kontekstā. Komiteja uzsver, ka jāņem vērā arī mazākās teritoriālā iedalījuma vienības un tāpēc jāiesaista attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 43. | norāda, ka ir grūti izstrādāt ģeogrāfisko apgabalu definīciju, kas būtu saskaņota VSS fondu ietvaros, un piedāvā savu atbalstu šā jautājuma risināšanā. Komiteja uzsver, ka šī definīcija mainās atkarībā no tiesiskā regulējuma attiecīgajā nozarē, bet tas vēl vairāk sarežģī svarīgāko teritoriālo uzdevumu noteikšanu. |
| --- | --- |

43.

norāda, ka ir grūti izstrādāt ģeogrāfisko apgabalu definīciju, kas būtu saskaņota VSS fondu ietvaros, un piedāvā savu atbalstu šā jautājuma risināšanā. Komiteja uzsver, ka šī definīcija mainās atkarībā no tiesiskā regulējuma attiecīgajā nozarē, bet tas vēl vairāk sarežģī svarīgāko teritoriālo uzdevumu noteikšanu.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 3.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis un vadības iestādes, kas atbildīgas par VSS fondu īstenošanu, cieši sadarbojas, sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot partnerības līgumus un programmas. | Dalībvalstis, to vietējās un reģionālās pašvaldības, partneri un vadības iestādes, kas atbildīgas par VSS fondu īstenošanu, cieši sadarbojas, sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot partnerības līgumus un programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis un vadības iestādes, kas atbildīgas par VSS fondu īstenošanu, cieši sadarbojas, sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot partnerības līgumus un programmas.

Dalībvalstis, to vietējās un reģionālās pašvaldības, partneri un vadības iestādes, kas atbildīgas par VSS fondu īstenošanu, cieši sadarbojas, sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot partnerības līgumus un programmas.

Pamatojums

Pašsaprotams.

2.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 3.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (...) 2. | Dalībvalstis sekmē vietējo un apakšreģionu pieeju izstrādi, īpaši izmantojot uz sabiedrību orientētās vietējās attīstības paņēmienu, deleģējot lēmumu pieņemšanu un īstenošanu publisko, privāto un civilās sabiedrības dalībnieku vietējai partnerībai. Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Tādējādi dalībvalstis nosaka pieeju uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai visiem VSS fondiem, un partnerības līgumos paredz būtiskākos uzdevumus, kas risināmi šādā veidā, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības pamatmērķus un prioritātes, aptveramo teritoriju veidus, vietējo darba grupu konkrēto nozīmi stratēģiju īstenošanā un dažādu VSS fondu paredzamo nozīmi, īstenojot vietējās attīstības stratēģijas dažādās teritorijās, piemēram, lauku, pilsētu un piekrastes teritorijās, un atbilstošus koordinācijas mehānismus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(...) 2.

Dalībvalstis sekmē vietējo un apakšreģionu pieeju izstrādi, īpaši izmantojot uz sabiedrību orientētās vietējās attīstības paņēmienu, deleģējot lēmumu pieņemšanu un īstenošanu publisko, privāto un civilās sabiedrības dalībnieku vietējai partnerībai. Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Tādējādi dalībvalstis nosaka pieeju uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai visiem VSS fondiem, un partnerības līgumos paredz būtiskākos uzdevumus, kas risināmi šādā veidā, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības pamatmērķus un prioritātes, aptveramo teritoriju veidus, vietējo darba grupu konkrēto nozīmi stratēģiju īstenošanā un dažādu VSS fondu paredzamo nozīmi, īstenojot vietējās attīstības stratēģijas dažādās teritorijās, piemēram, lauku, pilsētu un piekrastes teritorijās, un atbilstošus koordinācijas mehānismus.

| (...) 2. | Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Dalībvalstis sekmē vietējo un apakšreģionu pieeju izstrādi, īpaši izmantojot uz sabiedrību orientētās vietējās attīstības paņēmienu, deleģējot lēmumu pieņemšanu un īstenošanu publisko, privāto un civilās sabiedrības dalībnieku vietējai partnerībai. Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Tādējādi dalībvalstis nosaka pieeju uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai visiem VSS fondiem, un partnerības līgumos paredz būtiskākos uzdevumus, kas risināmi šādā veidā, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības pamatmērķus un prioritātes, aptveramo teritoriju veidus, vietējo darba grupu konkrēto nozīmi stratēģiju īstenošanā un dažādu VSS fondu paredzamo nozīmi, īstenojot vietējās attīstības stratēģijas dažādās teritorijās, piemēram, lauku, pilsētu un piekrastes teritorijās, un atbilstošus koordinācijas mehānismus. |
| --- | --- |

(...) 2.

Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Dalībvalstis sekmē vietējo un apakšreģionu pieeju izstrādi, īpaši izmantojot uz sabiedrību orientētās vietējās attīstības paņēmienu, deleģējot lēmumu pieņemšanu un īstenošanu publisko, privāto un civilās sabiedrības dalībnieku vietējai partnerībai. Uz sabiedrību orientēto vietējo attīstību īsteno stratēģiskās pieejas kontekstā, lai nodrošinātu, ka, augšupejoši nosakot vietējās vajadzības, tiek ņemtas vērā augstākā līmenī izvirzītās prioritātes. Tādējādi dalībvalstis nosaka pieeju uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai visiem VSS fondiem, un partnerības līgumos paredz būtiskākos uzdevumus, kas risināmi šādā veidā, uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības pamatmērķus un prioritātes, aptveramo teritoriju veidus, vietējo darba grupu konkrēto nozīmi stratēģiju īstenošanā un dažādu VSS fondu paredzamo nozīmi, īstenojot vietējās attīstības stratēģijas dažādās teritorijās, piemēram, lauku, pilsētu un piekrastes teritorijās, un atbilstošus koordinācijas mehānismus.

| 3. | Integrēts teritoriālais ieguldījums (ITI) ir instruments, kas paredz integrētu kārtību to ieguldījumu veikšanai, kuri paredzēti vairāk nekā vienam prioritārajam virzienam vienā vai vairākās darbības programmās. Finansējumu, kas paredzēts vairākiem prioritārajiem virzieniem un programmām, var apvienot vienā integrētā ieguldījumu stratēģijā konkrētai teritorijai vai funkcionālai jomai. Tā var būt integrēta stratēģija pilsētu attīstībai, bet arī pašvaldību sadarbībai lauku teritorijās. Tādējādi vadības iestādes var deleģēt vietējām pašvaldībām zināmu daļu no dažādu prioritāro virzienu īstenošanas, lai nodrošinātu ieguldījumu saskaņotību. Integrēti teritoriālie ieguldījumi ļauj atsevišķus elementus īstenot, izmantojot uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, un tādējādi apvienot abas pieejas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Integrēta darbība ir projekts, vienošanās, rīcība vai projektu kopums, kam atbalstu piešķir no viena vai vairākiem VSS fondiem un no citiem Savienības instrumentiem. Priekšnoteikums ir tāds, ka par vienu un to pašu izdevumu pozīciju netiek divreiz piešķirts finansējums no VSS fondiem vai cita Savienības instrumenta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kopīgs rīcības plāns ir pasākums, ko īsteno, izmantojot uz rezultātiem balstītu pieeju, lai sasniegtu konkrētus mērķus, par kuriem dalībvalsts ir vienojusies ar Komisiju. Tas var būt daļa no vienas vai vairākām darbības programmām, un tāpēc var būt lietderīgs instruments dažādu VSS fondu labākai integrēšanai kopīga mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kopīga darbības programma ir darbības programma, kas ļauj piesaistīt atbalstu no vairākiem VSS fondiem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstis sekmē uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību, integrētus teritoriālos ieguldījumus, integrētas darbības, kopīgus rīcības plānus un kopīgas darbības programmas, norādot partnerības līgumos šādā veidā risināmos būtiskākos problēmjautājumus, minēto instrumentu pamatmērķus un prioritātes, aptveramo teritoriju veidus, vietējo darba grupu konkrēto lomu stratēģiju īstenošanā un lomu, kāda paredzēta dažādiem VSS fondiem integrētu stratēģiju īstenošanā dažādās teritorijās, piemēram, lauku, pilsētu un piekrastes teritorijās, un atbilstošu koordinācijas mehānismu ieviešanā. |
| --- | --- |

7.

Pamatojums

Skatīt atzinuma 21. punktu.

3.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikumā pievienot jaunu punktu aiz 3.3.2. punkta

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3. | Gadījumos, kad integrēti teritoriālie ieguldījumi saskaņā ar 99. pantu (priekšlikums vispārīgai regulai par struktūrfondiem) ir saistīti ar ilgtspējīgas pilsētvides attīstības stratēģiju, kas atbilst ierosinātās ERAF regulas 7. pantam, par šādu integrēto ieguldījumu pārvaldību un īstenošanu tieši atbild saņēmējas vietējās pašvaldības. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

Pamatojums

Tekstā kā juridiska norma ir iekļauts atzinuma 22. punkta saturs, lai īpaši uzsvērtu inovāciju, deleģējot ITI pārvaldību un īstenošanu pilsētām, kā paredzēts ERAF regulas 7. pantā un vispārīgās regulas 99. pantā.

4.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 4.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka finansējums no VSS fondiem vajadzības gadījumā tiek koordinēts ar programmas “NER 300” atbalstu (..). | Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka finansējums no VSS fondiem vajadzības gadījumā tiek koordinēts ar programmas “NER 300” atbalstu (..). |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka finansējums no VSS fondiem vajadzības gadījumā tiek koordinēts ar programmas “NER 300” atbalstu (..).

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka finansējums no VSS fondiem vajadzības gadījumā tiek koordinēts ar programmas “NER 300” atbalstu (..).

Pamatojums

Skatīt atzinuma 26. punktu.

5.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 4.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Dalībvalstis pēc iespējas cenšas izmantot sinerģiju ar Savienības politikas instrumentiem (gan finanšu, gan citiem instrumentiem), kas kalpo klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, vides aizsardzībai un efektīvai resursu izmantošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Dalībvalstis pēc iespējas cenšas izmantot sinerģiju ar Savienības politikas instrumentiem (gan finanšu, gan citiem instrumentiem), kas kalpo klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, vides aizsardzībai un efektīvai resursu izmantošanai.

| 1. | Dalībvalstis un Komisija pēc iespējas cenšas izmantot sinerģiju ar Savienības politikas instrumentiem (gan finanšu, gan citiem instrumentiem), kas kalpo klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, vides aizsardzībai un efektīvai resursu izmantošanai. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis un Komisija pēc iespējas cenšas izmantot sinerģiju ar Savienības politikas instrumentiem (gan finanšu, gan citiem instrumentiem), kas kalpo klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, vides aizsardzībai un efektīvai resursu izmantošanai.

| 2. | Dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina papildināmību un koordināciju ar LIFE, jo īpaši ar integrētiem dabas projektiem, kas saistīti ar ūdeni, atkritumiem, gaisu, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina papildināmību un koordināciju ar LIFE, jo īpaši ar integrētiem dabas projektiem, kas saistīti ar ūdeni, atkritumiem, gaisu, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām.

| 2. | Dalībvalstis un Komisija vajadzības gadījumā nodrošina papildināmību un koordināciju ar LIFE, jo īpaši ar integrētiem dabas projektiem, kas saistīti ar ūdeni, atkritumiem, gaisu, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis un Komisija vajadzības gadījumā nodrošina papildināmību un koordināciju ar LIFE, jo īpaši ar integrētiem dabas projektiem, kas saistīti ar ūdeni, atkritumiem, gaisu, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām.

Pamatojums

Skatīt atzinuma 26. punktu.

6.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 4.6. punkta 1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis cenšas izmantot VSS fondus, ietverot instrumentus un metodes, kas izstrādātas un veiksmīgi pārbaudītas saskaņā ar programmu “ERASMUS visiem”. | Dalībvalstis un Komisija cenšas izmantot VSS fondus, ietverot instrumentus un metodes, kas izstrādātas un veiksmīgi pārbaudītas saskaņā ar programmu “ERASMUS visiem”. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis cenšas izmantot VSS fondus, ietverot instrumentus un metodes, kas izstrādātas un veiksmīgi pārbaudītas saskaņā ar programmu “ERASMUS visiem”.

Dalībvalstis un Komisija cenšas izmantot VSS fondus, ietverot instrumentus un metodes, kas izstrādātas un veiksmīgi pārbaudītas saskaņā ar programmu “ERASMUS visiem”.

Pamatojums

Skatīt atzinuma 26. punktu.

7.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 4.9. punkta 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Lai atbalstītu ciešāku teritoriālo integrāciju, dalībvalstis cenšas gūt labumu no sinerģijas starp teritoriālās sadarbības pasākumiem kohēzijas politikas satvarā un Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbības pasākumiem. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina, lai pašreizējie pasākumi būtu saistīti ar jaunizveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, kas īpašu uzmanību velta sadarbībai un labas prakses apmaiņai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Lai atbalstītu ciešāku teritoriālo integrāciju, dalībvalstis cenšas gūt labumu no sinerģijas starp teritoriālās sadarbības pasākumiem kohēzijas politikas satvarā un Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbības pasākumiem. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina, lai pašreizējie pasākumi būtu saistīti ar jaunizveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, kas īpašu uzmanību velta sadarbībai un labas prakses apmaiņai.

| 2. | Lai atbalstītu ciešāku teritoriālo integrāciju, dalībvalstis cenšas gūt labumu no sinerģijas starp teritoriālās sadarbības pasākumiem kohēzijas politikas satvarā un Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu un Eiropas Attīstības fondu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbības pasākumiem. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina, lai pašreizējie pasākumi būtu saistīti ar jaunizveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, kas īpašu uzmanību velta sadarbībai un labas prakses apmaiņai. |
| --- | --- |

2.

Lai atbalstītu ciešāku teritoriālo integrāciju, dalībvalstis cenšas gūt labumu no sinerģijas starp teritoriālās sadarbības pasākumiem kohēzijas politikas satvarā un Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu un Eiropas Attīstības fondu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbības pasākumiem. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina, lai pašreizējie pasākumi būtu saistīti ar jaunizveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, kas īpašu uzmanību velta sadarbībai un labas prakses apmaiņai.

Pamatojums

Skatīt atzinuma 32. punktu.

8.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 6.3. punkta 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina attiecīgo struktūru iesaisti, kas partnerībās atbildīgas par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, un nodrošina atbilstošas struktūras saskaņā ar valsts praksi konsultācijām par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai nodrošinātu vajadzīgās zināšanas un kompetenci VSS fondu atbalsta sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Uzraudzības komiteju sastāvā abi dzimumi ir vienādi pārstāvēti, un tajā iekļauj speciālistus / atbildīgās personas dzimumu līdztiesības jautājumos. | Dalībvalstis ar pastāvošo valsts struktūrvienību starpniecību nodrošina attiecīgo struktūru iesaisti, kas partnerībās atbildīgas par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai sniegtu konsultācijas
  un nodrošina atbilstošas struktūras saskaņā ar valsts praksi konsultācijām par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai
  un tādējādi nodrošinātu vajadzīgās zināšanas un kompetenci VSS fondu atbalsta sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Uzraudzības komiteju sastāvā abi dzimumi ir vienādi pārstāvēti, un tajā iekļauj speciālistus / atbildīgās personas dzimumu līdztiesības jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina attiecīgo struktūru iesaisti, kas partnerībās atbildīgas par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, un nodrošina atbilstošas struktūras saskaņā ar valsts praksi konsultācijām par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai nodrošinātu vajadzīgās zināšanas un kompetenci VSS fondu atbalsta sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Uzraudzības komiteju sastāvā abi dzimumi ir vienādi pārstāvēti, un tajā iekļauj speciālistus / atbildīgās personas dzimumu līdztiesības jautājumos.

Dalībvalstis ar pastāvošo valsts struktūrvienību starpniecību nodrošina attiecīgo struktūru iesaisti, kas partnerībās atbildīgas par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai sniegtu konsultācijas
  un nodrošina atbilstošas struktūras saskaņā ar valsts praksi konsultācijām par dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju un pieejamību, lai
  un tādējādi nodrošinātu vajadzīgās zināšanas un kompetenci VSS fondu atbalsta sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Uzraudzības komiteju sastāvā abi dzimumi ir vienādi pārstāvēti, un tajā iekļauj speciālistus / atbildīgās personas dzimumu līdztiesības jautājumos.

Pamatojums

Skatīt atzinuma 39. punktu.

9.   grozījums

COM(2012) 496 final

1. pielikuma 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 7.1. | Dalībvalstis un reģioni veic šādus pasākumus savu partnerības līgumu un programmu sagatavošanai: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7.1.

Dalībvalstis un reģioni veic šādus pasākumus savu partnerības līgumu un programmu sagatavošanai:

| 7.1. | Dalībvalstis un reģioni veic šādus pasākumus savu partnerības līgumu un programmu sagatavošanai: |
| --- | --- |

7.1.

Dalībvalstis un reģioni veic šādus pasākumus savu partnerības līgumu un programmu sagatavošanai:

| (a) | dalībvalsts vai reģiona attīstības potenciāla un veiktspējas analīzi, jo īpaši saistībā ar pamatproblēmām, kas norādītas stratēģijā “Eiropa 2020”, valsts reformu programmās un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos. Atbildīgās iestādes veic sīku analīzi par valsts, reģionālajām un vietējām īpatnībām; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts vai reģiona attīstības potenciāla un veiktspējas analīzi, jo īpaši saistībā ar pamatproblēmām, kas norādītas stratēģijā “Eiropa 2020”, valsts reformu programmās un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos. Atbildīgās iestādes veic sīku analīzi par valsts, reģionālajām un vietējām īpatnībām;

| (a) | dalībvalsts vai reģiona attīstības potenciāla un veiktspējas analīzi, jo īpaši saistībā ar pamatproblēmām, kas norādītas Komisijas ziņojumā par kohēzijas politiku, stratēģijā “Eiropa 2020”, valsts reformu programmās un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos. Atbildīgās iestādes veic sīku analīzi par valsts, reģionālajām un vietējām īpatnībām; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts vai reģiona attīstības potenciāla un veiktspējas analīzi, jo īpaši saistībā ar pamatproblēmām, kas norādītas Komisijas ziņojumā par kohēzijas politiku, stratēģijā “Eiropa 2020”, valsts reformu programmās un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos. Atbildīgās iestādes veic sīku analīzi par valsts, reģionālajām un vietējām īpatnībām;

| (b) | pamatproblēmu novērtējumu, kas risināmas reģiona vai dalībvalsts līmenī, vājo vietu un trūkstošo savienojumu noteikšanu, inovācijas trūkumus, ieskaitot plānošanas un īstenošanas kapacitātes trūkumu, kas negatīvi ietekmē ilgtermiņa izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Tas ir pamats, lai noteiktu iespējamās jomas un darbības politikas prioritāšu noteikšanai, intervencei un koncentrēšanai; |
| --- | --- |

(b)

pamatproblēmu novērtējumu, kas risināmas reģiona vai dalībvalsts līmenī, vājo vietu un trūkstošo savienojumu noteikšanu, inovācijas trūkumus, ieskaitot plānošanas un īstenošanas kapacitātes trūkumu, kas negatīvi ietekmē ilgtermiņa izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Tas ir pamats, lai noteiktu iespējamās jomas un darbības politikas prioritāšu noteikšanai, intervencei un koncentrēšanai;

| (b) | pamatproblēmu novērtējumu, kas risināmas reģiona vai dalībvalsts līmenī, vājo vietu un trūkstošo savienojumu noteikšanu, inovācijas trūkumus, ieskaitot plānošanas un īstenošanas kapacitātes trūkumu, kas negatīvi ietekmē ilgtermiņa izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Tas ir pamats, lai noteiktu iespējamās jomas un darbības politikas prioritāšu noteikšanai, intervencei un koncentrēšanai; |
| --- | --- |

(b)

pamatproblēmu novērtējumu, kas risināmas reģiona vai dalībvalsts līmenī, vājo vietu un trūkstošo savienojumu noteikšanu, inovācijas trūkumus, ieskaitot plānošanas un īstenošanas kapacitātes trūkumu, kas negatīvi ietekmē ilgtermiņa izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Tas ir pamats, lai noteiktu iespējamās jomas un darbības politikas prioritāšu noteikšanai, intervencei un koncentrēšanai;

| (c) | starpnozaru, pārjurisdikciju vai pārrobežu koordinācijas problēmu novērtējumu, jo īpaši saistībā ar makroreģionālo un jūras baseinu stratēģijām; |
| --- | --- |

(c)

starpnozaru, pārjurisdikciju vai pārrobežu koordinācijas problēmu novērtējumu, jo īpaši saistībā ar makroreģionālo un jūras baseinu stratēģijām;

| (c) | teritoriālo īpatnību novērtējumu, kurā ir ņemti vērā šādi aspekti:






  — | pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīme, kā arī to teritoriju nozīme, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām; |
| --- | --- | --- |

(c)

—

pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīme, kā arī to teritoriju nozīme, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām;

| — | rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas; |
| --- | --- |

—

rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas;

| — | pilsētu un lauku savienojumu jautājums saistībā ar piekļuvi pieejamai un kvalitatīvai infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā arī problēmas reģionos ar lielu sociāli atstumto kopienu īpatsvaru; |
| --- | --- |

—

pilsētu un lauku savienojumu jautājums saistībā ar piekļuvi pieejamai un kvalitatīvai infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā arī problēmas reģionos ar lielu sociāli atstumto kopienu īpatsvaru;

| (d) | pasākumu noteikšanu, lai panāktu labāku koordināciju starp dažādiem teritoriālajiem līmeņiem un finansējuma avotiem un nodrošinātu integrētu pieeju, kas saistītu stratēģiju “Eiropa 2020” ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(d)

pasākumu noteikšanu, lai panāktu labāku koordināciju starp dažādiem teritoriālajiem līmeņiem un finansējuma avotiem un nodrošinātu integrētu pieeju, kas saistītu stratēģiju “Eiropa 2020” ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem.

| (d
  c) | starpnozaru, pārjurisdikciju vai pārrobežu koordinācijas problēmu novērtējumu, jo īpaši saistībā ar makroreģionālo un jūras baseinu stratēģijām; |
| --- | --- |

(d
  c)

starpnozaru, pārjurisdikciju vai pārrobežu koordinācijas problēmu novērtējumu, jo īpaši saistībā ar makroreģionālo un jūras baseinu stratēģijām;

| (e
  d) | pasākumu noteikšanu, lai panāktu labāku koordināciju starp dažādiem teritoriālajiem līmeņiem un finansējuma avotiem un nodrošinātu integrētu pieeju, kas saistītu stratēģiju “Eiropa 2020” ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(e
  d)

pasākumu noteikšanu, lai panāktu labāku koordināciju starp dažādiem teritoriālajiem līmeņiem un finansējuma avotiem un nodrošinātu integrētu pieeju, kas saistītu stratēģiju “Eiropa 2020” ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem.

| 7.2. | Lai ievērotu teritoriālās kohēzijas mērķi, dalībvalstis un reģioni nodrošina, ka vispārējā pieeja gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanai: |
| --- | --- |

7.2.

Lai ievērotu teritoriālās kohēzijas mērķi, dalībvalstis un reģioni nodrošina, ka vispārējā pieeja gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanai:

| 7.2. | Lai ievērotu teritoriālās kohēzijas mērķi, dalībvalstis un reģioni nodrošina, ka vispārējā pieeja gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanai: |
| --- | --- |

7.2.

| (a) | atspoguļo pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīmi, kā arī to teritoriju nozīmi, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām; |
| --- | --- |

(a)

atspoguļo pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīmi, kā arī to teritoriju nozīmi, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām;

| (a) | atspoguļo pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīmi, kā arī to teritoriju nozīmi, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām; |
| --- | --- |

(a)

atspoguļo pilsētu, lauku teritoriju, piekrastes un zivsaimniecības teritoriju nozīmi, kā arī to teritoriju nozīmi, kuras saskaras ar īpašām ģeogrāfiskām vai demogrāfiskām problēmām;

| (b) | ņem vērā attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas; |
| --- | --- |

(b)

ņem vērā attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas;

| (b) | ņem vērā attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas; |
| --- | --- |

(b)

ņem vērā attālāko reģionu, galējo ziemeļu reģionu ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, salu, pārrobežu un kalnu reģionu konkrētās problēmas;

| (c) | risina pilsētu un lauku savienojumu jautājumu saistībā ar piekļuvi pieejamai un kvalitatīvai infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā arī problēmas reģionos ar lielu sociāli atstumto kopienu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(c)

risina pilsētu un lauku savienojumu jautājumu saistībā ar piekļuvi pieejamai un kvalitatīvai infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā arī problēmas reģionos ar lielu sociāli atstumto kopienu īpatsvaru.

| (c) | risina pilsētu un lauku savienojumu jautājumu saistībā ar piekļuvi pieejamai un kvalitatīvai infrastruktūrai un pakalpojumiem, kā arī problēmas reģionos ar lielu sociāli atstumto kopienu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(c)

Pamatojums

Komiteja atzinīgi vērtē 7.2. punktā ietverto norādi uz Līgumā noteiktajām saistībām attiecībā uz teritoriālās kohēzijas mērķi, tomēr ierosina šo jautājumu iekļaut 7.1. punktā minētajos pasākumos.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 496 final.

1

(2)  Tas nozīmē, ka darbības programmām pārtrauc maksājumus un atceļ pienākumus, ja netiek ievēroti ieteikumi attiecībā uz ES ekonomikas pārvaldību.

2

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/67

---

Atzinums “Darba ņēmēju norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanas jomā”

2013/C 17/12

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzīmē, ka pēdējos gados darba ņēmēju norīkošana darbā vērojama arvien biežāk, un vienlaikus uzsver, ka norīkoto darba ņēmēju skaits gan viņu izcelsmes dalībvalstu, gan galamērķa dalībvalstu gadījumā ir ļoti atšķirīgs; |
| --- | --- |

—

atzīmē, ka pēdējos gados darba ņēmēju norīkošana darbā vērojama arvien biežāk, un vienlaikus uzsver, ka norīkoto darba ņēmēju skaits gan viņu izcelsmes dalībvalstu, gan galamērķa dalībvalstu gadījumā ir ļoti atšķirīgs;

| — | uzskata, ka tāpēc pašlaik ir svarīgi radīt tādu ES instrumentu attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ar kuru tiek saskaņota tā piemērošanas kontrole un vienlaikus risināti būtiski jautājumi, kas radušies pēc Direktīvas 96/71/EK skaidrojumu ierobežojošo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka tāpēc pašlaik ir svarīgi radīt tādu ES instrumentu attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ar kuru tiek saskaņota tā piemērošanas kontrole un vienlaikus risināti būtiski jautājumi, kas radušies pēc Direktīvas 96/71/EK skaidrojumu ierobežojošo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu pieņemšanas;

| — | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav pārskatīta vai pārstrādāta Direktīva 96/71/EK un tāpēc tas neatrisina visus būtiskos jautājumus, kas radušies saskaņā ar tiesas praksi, īpaši tos, kuri saistīti ar kolektīvo līgumu darbības jomas paplašināšanu, galveno piemērojamo noteikumu kopuma paplašināšanu, labvēlīgāku uzņēmējas valsts noteikumu piemērošanu un sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību streikot, ievērošanu; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav pārskatīta vai pārstrādāta Direktīva 96/71/EK un tāpēc tas neatrisina visus būtiskos jautājumus, kas radušies saskaņā ar tiesas praksi, īpaši tos, kuri saistīti ar kolektīvo līgumu darbības jomas paplašināšanu, galveno piemērojamo noteikumu kopuma paplašināšanu, labvēlīgāku uzņēmējas valsts noteikumu piemērošanu un sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību streikot, ievērošanu;

| — | ierosina veicināt darba devēju un apakšuzņēmēju solidāro atbildību, ieviešot noteikumu, ar ko paredz ierobežot apakšuzņēmumu līmeņu skaitu; |
| --- | --- |

—

ierosina veicināt darba devēju un apakšuzņēmēju solidāro atbildību, ieviešot noteikumu, ar ko paredz ierobežot apakšuzņēmumu līmeņu skaitu;

| — | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2012. gada 11. septembrī ir atsaukusi priekšlikumu regulai (Monti II) par tiesību streikot un Eiropas Savienības ekonomisko brīvību saskaņošanu. Priekšlikuma pamatā bija elastības klauzula saistībā ar iekšējā tirgus izveidi (LESD 352. pants). |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2012. gada 11. septembrī ir atsaukusi priekšlikumu regulai (Monti II) par tiesību streikot un Eiropas Savienības ekonomisko brīvību saskaņošanu. Priekšlikuma pamatā bija elastības klauzula saistībā ar iekšējā tirgus izveidi (LESD 352. pants).

| Ziņotājs | Alain HUTCHINSON kgs Galvaspilsētas Briseles reģiona parlamenta loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā
  COM(2012) 131 final
  un
  Priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību
  COM(2012) 130 final |

Ziņotājs

Alain HUTCHINSON kgs Galvaspilsētas Briseles reģiona parlamenta loceklis

Atsauces dokumenti

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā

COM(2012) 131 final

un

Priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību

COM(2012) 130 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt iekšējā tirgus sociālo dimensiju saskaņā ar Lisabonas līguma 9. pantu, kurā noteikts, ka sociālā dimensija jāievēro visās Eiropas Savienības politikas jomās; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt iekšējā tirgus sociālo dimensiju saskaņā ar Lisabonas līguma 9. pantu, kurā noteikts, ka sociālā dimensija jāievēro visās Eiropas Savienības politikas jomās;

Pašreizējās tendences saistībā ar darba ņēmēju norīkošanu darbā

| 2. | atzīmē, ka pēdējos gados darba ņēmēju norīkošana darbā vērojama arvien biežāk. Komisijas dati liecina, ka darba devēji katru gadu darbā uz citu dalībvalsti norīko aptuveni miljonu darba ņēmēju; vienlaikus Komiteja uzsver, ka norīkoto darba ņēmēju skaits gan viņu izcelsmes dalībvalstu, gan galamērķa dalībvalstu gadījumā ir ļoti atšķirīgs; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka pēdējos gados darba ņēmēju norīkošana darbā vērojama arvien biežāk. Komisijas dati liecina, ka darba devēji katru gadu darbā uz citu dalībvalsti norīko aptuveni miljonu darba ņēmēju; vienlaikus Komiteja uzsver, ka norīkoto darba ņēmēju skaits gan viņu izcelsmes dalībvalstu, gan galamērķa dalībvalstu gadījumā ir ļoti atšķirīgs;

| 3. | atzīmē, ka darba ņēmēju norīkošana darbā visbiežāk vērojama nozarēs ar vislielāko nodarbināto skaitu. Celtniecība un publiskie būvdarbi vienmēr bijusi nozare, kurā norīkoto darba ņēmēju skaits ir vislielākais (saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem 24 % norīkojumu Eiropā), un lielākā daļa norīkoto darba ņēmēju ir strādnieki; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka darba ņēmēju norīkošana darbā visbiežāk vērojama nozarēs ar vislielāko nodarbināto skaitu. Celtniecība un publiskie būvdarbi vienmēr bijusi nozare, kurā norīkoto darba ņēmēju skaits ir vislielākais (saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem 24 % norīkojumu Eiropā), un lielākā daļa norīkoto darba ņēmēju ir strādnieki;

| 4. | uzsver, ka atalgojuma līmenis dažādās valstīs var būt ļoti atšķirīgs; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka atalgojuma līmenis dažādās valstīs var būt ļoti atšķirīgs;

Darba ņēmēju norīkošanas darbā teritoriālā dimensija

| 5. | vērš uzmanību uz to, ka dažās nozarēs norīkošana darbā ir saistīta ar noteiktu ģeogrāfisko koncentrāciju un lielu daļu paziņojumu par norīkošanu darbā reģistrē pārrobežu reģionos; |
| --- | --- |

5.

vērš uzmanību uz to, ka dažās nozarēs norīkošana darbā ir saistīta ar noteiktu ģeogrāfisko koncentrāciju un lielu daļu paziņojumu par norīkošanu darbā reģistrē pārrobežu reģionos;

| 6. | uzskata, ka reģioniem, īpaši pierobežas reģioniem, jābūt vairāk iesaistītiem dažādu valstu pārvaldes iestāžu sadarbībā, lai, pirmkārt, nodrošinātu, ka tiek ievērotas darbā norīkoto personu tiesības un cilvēka cieņa un, otrkārt, apmainītos ar labas prakses piemēriem. Tāpēc attiecīgajiem reģioniem būtu jānodrošina atbilstoši līdzekļi to uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka reģioniem, īpaši pierobežas reģioniem, jābūt vairāk iesaistītiem dažādu valstu pārvaldes iestāžu sadarbībā, lai, pirmkārt, nodrošinātu, ka tiek ievērotas darbā norīkoto personu tiesības un cilvēka cieņa un, otrkārt, apmainītos ar labas prakses piemēriem. Tāpēc attiecīgajiem reģioniem būtu jānodrošina atbilstoši līdzekļi to uzdevumu veikšanai;

| 7. | uzsver, ka saskaņā ar Direktīvu 1996/71/EK kolektīvos līgumus var piemērot attiecībā uz norīkotajiem darba ņēmējiem, kuri nodarbināti šo līgumu piemērošanas teritorijā. Tāpēc kompetentajām iestādēm jābūt spējīgām pakalpojumu sniedzējus un no citām valstīm norīkotos darba ņēmējus informēt par šādu līgumu saturu un nodrošināt to ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka saskaņā ar Direktīvu 1996/71/EK kolektīvos līgumus var piemērot attiecībā uz norīkotajiem darba ņēmējiem, kuri nodarbināti šo līgumu piemērošanas teritorijā. Tāpēc kompetentajām iestādēm jābūt spējīgām pakalpojumu sniedzējus un no citām valstīm norīkotos darba ņēmējus informēt par šādu līgumu saturu un nodrošināt to ievērošanu;

Nepieciešamība labāk kontrolēt noteikumu par darba ņēmēju norīkošanu darbā ievērošanu

| 8. | uzsver, ka bieži vien darba ņēmējus norīko darbā, neievērojot darba tiesību normas attiecībā uz sociālo nodrošinājumu un nodokļu likumus. Daži paņēmieni, kas tiek izmantoti, lai izvairītos no tiesisko pienākumu ievērošanas ir šādi:






  — | darbā pieņemšana tikai norīkošanas nolūkā, izveidojot aizseguzņēmumus, kas reģistrēti valstī, kuru norāda kā darbinieku izcelsmes valsti; |
| --- | --- | --- |

8.

uzsver, ka bieži vien darba ņēmējus norīko darbā, neievērojot darba tiesību normas attiecībā uz sociālo nodrošinājumu un nodokļu likumus. Daži paņēmieni, kas tiek izmantoti, lai izvairītos no tiesisko pienākumu ievērošanas ir šādi:

—

darbā pieņemšana tikai norīkošanas nolūkā, izveidojot aizseguzņēmumus, kas reģistrēti valstī, kuru norāda kā darbinieku izcelsmes valsti;

| — | “neīstas pašnodarbinātās personas”, kas neveic sociālās iemaksas un kam nav piemērojami uzņēmējas dalībvalsts darba un atalgojuma noteikumi kā paredzēts Direktīvā 96/71/EK, kura attiecas tikai uz darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

—

“neīstas pašnodarbinātās personas”, kas neveic sociālās iemaksas un kam nav piemērojami uzņēmējas dalībvalsts darba un atalgojuma noteikumi kā paredzēts Direktīvā 96/71/EK, kura attiecas tikai uz darba ņēmējiem;

| — | darbā norīkotu darba ņēmēju platformas izveide, ko veic daži lieli koncerni, nodibinot filiāli valstī, kurā nodokļu un sociālie noteikumi ir finansiāli izdevīgāki, un norīkojot darbiniekus darbā šajā filiālē; |
| --- | --- |

—

darbā norīkotu darba ņēmēju platformas izveide, ko veic daži lieli koncerni, nodibinot filiāli valstī, kurā nodokļu un sociālie noteikumi ir finansiāli izdevīgāki, un norīkojot darbiniekus darbā šajā filiālē;

| — | nelikumīga norīkošana darbā, kas faktiski ir pastāvīgs darbs; |
| --- | --- |

—

nelikumīga norīkošana darbā, kas faktiski ir pastāvīgs darbs;

| — | nedeklarēta norīkošana. |
| --- | --- |

—

nedeklarēta norīkošana.

uzsver: pētījumi liecina par darba ņēmēju norīkošanas gadījumiem, kad netiek ievēroti uzņēmējā dalībvalstī spēkā esošie obligātie darba un nodarbinātības nosacījumi, mēģinot apiet noteikumus par sociālo apdrošināšanu un nodokļu maksāšanu;

| 9. | norāda: ņemot vērā Komisijas secinājumu, ka dažādu dalībvalstu vai trešo valstu, ar kurām tās saista nolīgumi par personu brīvu pārvietošanos, veiktie kontroles pasākumi ir ļoti atšķirīgi, liela nozīme ir kopējiem kontroles noteikumiem, tomēr nav pieļaujama valstu iestādēm pieejamo kontroles iespēju ierobežošana šajā sakarā; |
| --- | --- |

9.

norāda: ņemot vērā Komisijas secinājumu, ka dažādu dalībvalstu vai trešo valstu, ar kurām tās saista nolīgumi par personu brīvu pārvietošanos, veiktie kontroles pasākumi ir ļoti atšķirīgi, liela nozīme ir kopējiem kontroles noteikumiem, tomēr nav pieļaujama valstu iestādēm pieejamo kontroles iespēju ierobežošana šajā sakarā;

| 10. | uzskata, ka tāpēc pašlaik ir svarīgi radīt tādu ES instrumentu attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ar kuru tiek saskaņota tā piemērošanas kontrole un vienlaikus risināti būtiski jautājumi, kas radušies pēc Direktīvas 96/71/EK skaidrojumu ierobežojošo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu pieņemšanas tādās lietās kā Viking (C-438/05), Laval (C-341/05) Rüffert (C-346/06) un Luxembourg (C-319/06); |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka tāpēc pašlaik ir svarīgi radīt tādu ES instrumentu attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ar kuru tiek saskaņota tā piemērošanas kontrole un vienlaikus risināti būtiski jautājumi, kas radušies pēc Direktīvas 96/71/EK skaidrojumu ierobežojošo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu pieņemšanas tādās lietās kā Viking (C-438/05), Laval (C-341/05) Rüffert (C-346/06) un Luxembourg (C-319/06);

| 11. | tāpēc atzinīgi vērtē ieceri pieņemt priekšlikumu direktīvai šajā jomā, tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav pārskatīta vai pārstrādāta Direktīva 96/71/EK un tāpēc tas neatrisina visus būtiskos jautājumus, kas radušies pēc minēto nolēmumu pieņemšanas, īpaši tos, kuri saistīti ar kolektīvo līgumu darbības jomas paplašināšanu, galveno piemērojamo noteikumu kopuma paplašināšanu, labvēlīgāku uzņēmējas valsts noteikumu piemērošanu un sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību streikot, ievērošanu; |
| --- | --- |

11.

tāpēc atzinīgi vērtē ieceri pieņemt priekšlikumu direktīvai šajā jomā, tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav pārskatīta vai pārstrādāta Direktīva 96/71/EK un tāpēc tas neatrisina visus būtiskos jautājumus, kas radušies pēc minēto nolēmumu pieņemšanas, īpaši tos, kuri saistīti ar kolektīvo līgumu darbības jomas paplašināšanu, galveno piemērojamo noteikumu kopuma paplašināšanu, labvēlīgāku uzņēmējas valsts noteikumu piemērošanu un sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību streikot, ievērošanu;

| 12. | norāda, ka Komitejai izskatīšanai iesniegtajā direktīvas priekšlikumā minēti tikai pasākumi un mehānismi, kuru mērķis ir uzlabot un pastiprināt Direktīvas 96/71/EK noteikumu piemērošanas un izpildes kontroli, jo tā līdz šim nav ļāvusi atbilstoši apkarot sociālo dempingu un krāpniecību; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka Komitejai izskatīšanai iesniegtajā direktīvas priekšlikumā minēti tikai pasākumi un mehānismi, kuru mērķis ir uzlabot un pastiprināt Direktīvas 96/71/EK noteikumu piemērošanas un izpildes kontroli, jo tā līdz šim nav ļāvusi atbilstoši apkarot sociālo dempingu un krāpniecību;

Pamattiesības nedrīkst būt mazāk svarīgas par ekonomiskajām brīvībām

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2012. gada 11. septembrī ir atsaukusi priekšlikumu regulai (Monti II) par tiesību streikot un Eiropas Savienības ekonomisko brīvību saskaņošanu. Priekšlikuma pamatā bija elastības klauzula saistībā ar iekšējā tirgus izveidi (LESD 352. pants); |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2012. gada 11. septembrī ir atsaukusi priekšlikumu regulai (Monti II) par tiesību streikot un Eiropas Savienības ekonomisko brīvību saskaņošanu. Priekšlikuma pamatā bija elastības klauzula saistībā ar iekšējā tirgus izveidi (LESD 352. pants);

| 14. | piekrīt secinājumam, ka tiesības streikot, kas ir Pamattiesību hartā noteikts nepārkāpjams princips, nav pakārtojamas papildu mērķim pabeigt iekšējā tirgus izveidi. Turklāt Līguma 153. pantā definētajā lex specialis izteikti minēts, ka tiesības streikot ES tiesību aktu piemērošanas jomā neietilpst; |
| --- | --- |

14.

piekrīt secinājumam, ka tiesības streikot, kas ir Pamattiesību hartā noteikts nepārkāpjams princips, nav pakārtojamas papildu mērķim pabeigt iekšējā tirgus izveidi. Turklāt Līguma 153. pantā definētajā lex specialis izteikti minēts, ka tiesības streikot ES tiesību aktu piemērošanas jomā neietilpst;

| 15. | tomēr uzskata, ka regulas priekšlikuma atsaukšana atstāj neatbildētus vairākus jautājumus, kas radušies saistībā ar Tiesas judikatūru. Tāpēc Komiteja aicina sagatavot jaunu tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu paredzētas skaidri noteiktas garantijas tam, lai pamata sociālās tiesības (tiesības vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu, tiesības uz kolektīvu rīcību) nevarētu ierobežot ekonomisko brīvību dēļ (tiesības veikt uzņēmējdarbību, pakalpojumu sniegšanas brīvība) un lai ekonomiskās brīvības nevarētu būt attaisnojums tam, ka netiek ievēroti katrā valstī spēkā esošie likumi un prakse sociālajā jomā; |
| --- | --- |

15.

tomēr uzskata, ka regulas priekšlikuma atsaukšana atstāj neatbildētus vairākus jautājumus, kas radušies saistībā ar Tiesas judikatūru. Tāpēc Komiteja aicina sagatavot jaunu tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu paredzētas skaidri noteiktas garantijas tam, lai pamata sociālās tiesības (tiesības vest sarunas par darba koplīguma slēgšanu, tiesības uz kolektīvu rīcību) nevarētu ierobežot ekonomisko brīvību dēļ (tiesības veikt uzņēmējdarbību, pakalpojumu sniegšanas brīvība) un lai ekonomiskās brīvības nevarētu būt attaisnojums tam, ka netiek ievēroti katrā valstī spēkā esošie likumi un prakse sociālajā jomā;

| 16. | atgādina, ka pirmo reizi 12 dalībvalstu parlamenti (19 balsis) saistībā ar minēto regulas priekšlikumu ir izmantojuši agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai iebilstu Komisijai, pamatojoties uz to, ka tās priekšlikumi ir pretrunā ar valstu kompetencēm un subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka pirmo reizi 12 dalībvalstu parlamenti (19 balsis) saistībā ar minēto regulas priekšlikumu ir izmantojuši agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai iebilstu Komisijai, pamatojoties uz to, ka tās priekšlikumi ir pretrunā ar valstu kompetencēm un subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 17. | uzskata tomēr, ka ES likumdevējam būtu jārīkojas un jāprecizē, kāda ir saikne starp “kolektīvu rīcību” un brīvību veikt uzņēmējdarbību, un brīvību sniegt pakalpojumus, ja attiecīgo gadījumu raksturo patiešām pārvalstiski apstākļi, piemēram, uzņēmumam ir filiāles vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

uzskata tomēr, ka ES likumdevējam būtu jārīkojas un jāprecizē, kāda ir saikne starp “kolektīvu rīcību” un brīvību veikt uzņēmējdarbību, un brīvību sniegt pakalpojumus, ja attiecīgo gadījumu raksturo patiešām pārvalstiski apstākļi, piemēram, uzņēmumam ir filiāles vairākās dalībvalstīs;

| 18. | tāpēc uzskata: ja Komisija priekšlikumu regulai būtu saglabājusi, tad, ņemot vērā gan dalībvalstu parlamentu pieņemtos pamatotos atzinumus, gan reģionālā līmeņa pārstāvju nostāju, kas pausta ar RK starpniecību, Komiteja, iespējams, būtu apsvērusi iespēju veikt visu nepieciešamo, lai Eiropas Savienības Tiesā pret Komisiju vērstos ar ex-post sūdzību par subsidiaritātes principa pārkāpšanu attiecībā gan uz izvēlēto juridisko pamatu, gan uz nepietiekamajiem pierādījumiem par šajā jomā īstenotās ES rīcības pievienoto vērtību; Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka RK arī turpmāk ļoti cieši uzraudzīs subsidiaritātes principa ievērošanu šādos jautājumos; |
| --- | --- |

18.

tāpēc uzskata: ja Komisija priekšlikumu regulai būtu saglabājusi, tad, ņemot vērā gan dalībvalstu parlamentu pieņemtos pamatotos atzinumus, gan reģionālā līmeņa pārstāvju nostāju, kas pausta ar RK starpniecību, Komiteja, iespējams, būtu apsvērusi iespēju veikt visu nepieciešamo, lai Eiropas Savienības Tiesā pret Komisiju vērstos ar ex-post sūdzību par subsidiaritātes principa pārkāpšanu attiecībā gan uz izvēlēto juridisko pamatu, gan uz nepietiekamajiem pierādījumiem par šajā jomā īstenotās ES rīcības pievienoto vērtību; Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka RK arī turpmāk ļoti cieši uzraudzīs subsidiaritātes principa ievērošanu šādos jautājumos;

| 19. | uzskata, ka priekšlikums par Direktīvas 96/71/EK izpildi joprojām ir pilnībā pamatots un ir rūpīgi izskatāms no Komitejas puses; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka priekšlikums par Direktīvas 96/71/EK izpildi joprojām ir pilnībā pamatots un ir rūpīgi izskatāms no Komitejas puses;

| 20. | uzskata, ka Direktīvā 96/71/EK ir nostiprinātas pamattiesības, kuru īstenošana ir jāvienkāršo, un ka šīs ar cilvēka cieņu saistītās tiesības ir arī nostiprinātas, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar kuru Pamattiesību harta ir ieguvusi saistošu raksturu, un ka šīs tiesības nav pakārtojamas racionālajiem ekonomisko brīvību principiem; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Direktīvā 96/71/EK ir nostiprinātas pamattiesības, kuru īstenošana ir jāvienkāršo, un ka šīs ar cilvēka cieņu saistītās tiesības ir arī nostiprinātas, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar kuru Pamattiesību harta ir ieguvusi saistošu raksturu, un ka šīs tiesības nav pakārtojamas racionālajiem ekonomisko brīvību principiem;

| 21. | tāpēc pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikums nav rosinājis debates par tā juridiskā pamata izvēli — izvēlētais juridiskais pamats ir “pakalpojumu sniegšana” (LESD 62. pants saistībā ar 53. pantu) — un tāpēc Direktīvas 96/71/EK piemērošanas jautājumi atkal skatīti ekonomisko brīvību kontekstā un Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kā arī sociālie partneri nav pilnībā iesaistīti tāda dokumenta sagatavošanā, kas uz tiem tieši attiecas; |
| --- | --- |

21.

tāpēc pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikums nav rosinājis debates par tā juridiskā pamata izvēli — izvēlētais juridiskais pamats ir “pakalpojumu sniegšana” (LESD 62. pants saistībā ar 53. pantu) — un tāpēc Direktīvas 96/71/EK piemērošanas jautājumi atkal skatīti ekonomisko brīvību kontekstā un Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kā arī sociālie partneri nav pilnībā iesaistīti tāda dokumenta sagatavošanā, kas uz tiem tieši attiecas;

Priekšlikumā direktīvai ir jāņem vērā visas ar norīkošanu darbā saistītās situācijas

| 22. | tomēr atbalsta Komisijas priekšlikumu, sociālā dempinga un krāpniecības apkarošanu darba ņēmēju norīkošanas jomā un tādu mehānismu izveidi, kas ļaus kontrolēt norīkoto darba ņēmēju darba un atalgojuma nosacījumu ievērošanu, taču izskatāmais priekšlikums neatbilst šim mērķim, tāpēc tas ir būtiski jāuzlabo; |
| --- | --- |

22.

tomēr atbalsta Komisijas priekšlikumu, sociālā dempinga un krāpniecības apkarošanu darba ņēmēju norīkošanas jomā un tādu mehānismu izveidi, kas ļaus kontrolēt norīkoto darba ņēmēju darba un atalgojuma nosacījumu ievērošanu, taču izskatāmais priekšlikums neatbilst šim mērķim, tāpēc tas ir būtiski jāuzlabo;

| 23. | uzskata, ka priekšlikumā būtu jāmin norīkošana no trešajām valstīm, kuras ir ņemtas vērā Direktīvā 96/71/EK. Turklāt pēc pieņemšanas direktīva būtu arī pēc iespējas ātrāk jāiekļauj Eiropas Ekonomikas zonas tiesību kopumā un ar Šveici noslēgtajā nolīgumā par personu brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka priekšlikumā būtu jāmin norīkošana no trešajām valstīm, kuras ir ņemtas vērā Direktīvā 96/71/EK. Turklāt pēc pieņemšanas direktīva būtu arī pēc iespējas ātrāk jāiekļauj Eiropas Ekonomikas zonas tiesību kopumā un ar Šveici noslēgtajā nolīgumā par personu brīvu pārvietošanos;

| 24. | apzinās, ka kontroles iespējas ierobežo dažādi šķēršļi, piemēram, valodas barjeras, grūtības kontrolēt īstermiņa norīkojumus un iegūt informāciju citā dalībvalstī, sarežģītā sankciju piemērošana un valstu iestāžu nepietiekamie kontroles līdzekļi; |
| --- | --- |

24.

apzinās, ka kontroles iespējas ierobežo dažādi šķēršļi, piemēram, valodas barjeras, grūtības kontrolēt īstermiņa norīkojumus un iegūt informāciju citā dalībvalstī, sarežģītā sankciju piemērošana un valstu iestāžu nepietiekamie kontroles līdzekļi;

| 25. | tādēļ stingri atbalsta to priekšlikuma direktīvai noteikumu pieņemšanu, kuru mērķis ir, cik iespējams, likvidēt minētos šķēršļus un pilnveidot kontroles un sankciju piemērošanas mehānismus, lai nodrošinātu ne tikai Direktīvas 96/71/EK piemērošanas lietderīgumu, bet arī tās efektivitāti. Tajā pašā laikā pārrobežu sankciju piemērošanas sistēmai jābūt skaidrākai, tai jāatbilst spēkā esošajiem starptautiskās sadarbības un sankciju savstarpējas atzīšanas un izpildes pamatprincipiem, un tajā jāievēro personu procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

25.

tādēļ stingri atbalsta to priekšlikuma direktīvai noteikumu pieņemšanu, kuru mērķis ir, cik iespējams, likvidēt minētos šķēršļus un pilnveidot kontroles un sankciju piemērošanas mehānismus, lai nodrošinātu ne tikai Direktīvas 96/71/EK piemērošanas lietderīgumu, bet arī tās efektivitāti. Tajā pašā laikā pārrobežu sankciju piemērošanas sistēmai jābūt skaidrākai, tai jāatbilst spēkā esošajiem starptautiskās sadarbības un sankciju savstarpējas atzīšanas un izpildes pamatprincipiem, un tajā jāievēro personu procesuālās tiesības;

| 26. | uzskata, ka gadījumos, kad Direktīva 96/71/EK un šajā atzinumā izskatāmā direktīva nav ievērotas, piemēram, ja darba ņēmējs faktiski nav norīkots, tad uz konkrēto uzņēmumu būtu jāattiecina tiesību akti, kas piemērojami pakalpojumu sniegšanas valstī. Visas attiecīgās personas būtu jāuzskata par darba ņēmējiem, kas īsteno savas tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar LESD 45. pantu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka gadījumos, kad Direktīva 96/71/EK un šajā atzinumā izskatāmā direktīva nav ievērotas, piemēram, ja darba ņēmējs faktiski nav norīkots, tad uz konkrēto uzņēmumu būtu jāattiecina tiesību akti, kas piemērojami pakalpojumu sniegšanas valstī. Visas attiecīgās personas būtu jāuzskata par darba ņēmējiem, kas īsteno savas tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar LESD 45. pantu;

Solidāra atbildība: viens no direktīvas priekšlikuma svarīgākajiem noteikumiem, kas būtu jāpapildina

| 27. | atzinīgi vērtē noteikumus par darba devēju un apakšuzņēmēju solidāro atbildību, īpaši būvniecības nozarē, un pauž gandarījumu par to, ka astoņās ES dalībvalstīs šāda solidārā atbildība jau ir spēkā (Austrijā, Vācijā, Spānijā, Somijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Beļģijā). Tomēr ar to nepietiek, lai efektīvi novērstu ļaunprātīgas darbības; ir jānodrošina, ka visi uzņēmumi, kas ļaunprātīgi izmanto darbinieku norīkošanu vai gūst no tās labumu, tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē noteikumus par darba devēju un apakšuzņēmēju solidāro atbildību, īpaši būvniecības nozarē, un pauž gandarījumu par to, ka astoņās ES dalībvalstīs šāda solidārā atbildība jau ir spēkā (Austrijā, Vācijā, Spānijā, Somijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Beļģijā). Tomēr ar to nepietiek, lai efektīvi novērstu ļaunprātīgas darbības; ir jānodrošina, ka visi uzņēmumi, kas ļaunprātīgi izmanto darbinieku norīkošanu vai gūst no tās labumu, tiek saukti pie atbildības;

| 28. | uzskata, ka noteikums par solidāro atbildību būtu jāpapildina ar noteikumu, kas ierobežotu iesaistīto apakšuzņēmumu līmeņu skaitu, lai samazinātu pārkāpumu iespējas darbinieku norīkošanas jomā. Turklāt tādējādi varētu uzlabot arī apakšuzņēmumu uzskaiti; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka noteikums par solidāro atbildību būtu jāpapildina ar noteikumu, kas ierobežotu iesaistīto apakšuzņēmumu līmeņu skaitu, lai samazinātu pārkāpumu iespējas darbinieku norīkošanas jomā. Turklāt tādējādi varētu uzlabot arī apakšuzņēmumu uzskaiti;

Sociālās jomas dalībnieku proaktīvā loma tiesību piemērošanas kontrolē

| 29. | atbalsta Eiropas Komisijas ierosinātos noteikumus, kuros būtiska nozīme paredzēta arodbiedrību un sociālo partneru pārstāvjiem un darba inspekcijām, taču vienlaikus jāņem vērā dažādu dalībvalstu sistēmu atšķirības; |
| --- | --- |

29.

atbalsta Eiropas Komisijas ierosinātos noteikumus, kuros būtiska nozīme paredzēta arodbiedrību un sociālo partneru pārstāvjiem un darba inspekcijām, taču vienlaikus jāņem vērā dažādu dalībvalstu sistēmu atšķirības;

| 30. | uzskata, ka būtu svarīgi šo nozīmi palielināt, par īstenošanas kontroli atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs piešķirot tiesības apmainīties ar pielietotajām kontroles metodēm, un tādējādi sekmīgāk apvienot centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka būtu svarīgi šo nozīmi palielināt, par īstenošanas kontroli atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs piešķirot tiesības apmainīties ar pielietotajām kontroles metodēm, un tādējādi sekmīgāk apvienot centienus šajā jomā;

| 31. | tāpat uzskata: būtu lietderīgi norādīt, ka būtiska nozīme ir darba ņēmēju pārstāvjiem, īpaši Eiropas uzņēmumu (galvenokārt būvniecības uzņēmumu) padomju locekļiem. Piemēram, liela mēroga būvdarbos pārstāvības struktūru darba koordinācija arī var pavērt iespējas informācijas sniegšanai un brīdināšanai. Tā kā daudzi uzņēmumi nodrošina informāciju par to īstenoto sociālās atbildības politiku, šīs darba ņēmēju pārstāvju iniciatīvas ir vēl jo pamatotākas; |
| --- | --- |

31.

tāpat uzskata: būtu lietderīgi norādīt, ka būtiska nozīme ir darba ņēmēju pārstāvjiem, īpaši Eiropas uzņēmumu (galvenokārt būvniecības uzņēmumu) padomju locekļiem. Piemēram, liela mēroga būvdarbos pārstāvības struktūru darba koordinācija arī var pavērt iespējas informācijas sniegšanai un brīdināšanai. Tā kā daudzi uzņēmumi nodrošina informāciju par to īstenoto sociālās atbildības politiku, šīs darba ņēmēju pārstāvju iniciatīvas ir vēl jo pamatotākas;

Lai noteikumus varētu sekmīgi piemērot, priekšlikuma tekstā nepieciešami precizējumi

| 32. | vērš uzmanību uz to, ka direktīvas priekšlikuma praktiskajā īstenošanā svarīga loma būs valstu tiesām, tāpēc tā noteikumiem jābūt skaidriem un precīziem, lai dažādām dalībvalstu tiesām atkal nerastos šaubas par to skaidrojumu un Eiropas Savienības Tiesai nebūtu jāizskata lielāks skaits sūdzību; |
| --- | --- |

32.

vērš uzmanību uz to, ka direktīvas priekšlikuma praktiskajā īstenošanā svarīga loma būs valstu tiesām, tāpēc tā noteikumiem jābūt skaidriem un precīziem, lai dažādām dalībvalstu tiesām atkal nerastos šaubas par to skaidrojumu un Eiropas Savienības Tiesai nebūtu jāizskata lielāks skaits sūdzību;

| 33. | uzskata, ka tādēļ daži direktīvas priekšlikumā ietvertie termini jāprecizē un skaidri jādefinē, piemēram, noteikumos par darbinieku norīkošanu ir skaidri jānorāda, ka darbinieku norīkošanas ļaunprātīga izmantošana nedrīkst radīt negatīvas tiesiskās sekas darba ņēmējiem. Turklāt jēdziena “darba ņēmēji, kas uz laiku norīkoti darbā” apzīmēšanai dažās valodu versijās lietoti divi dažādi termini (piemēram, franču valodas versijā “provisoirement détaché” un “temporairement détaché” [“īslaicīgi norīkots” un “uz laiku norīkots”]) vai arī vārda “efektīvs” lietojums, kas būtu jāsaista ar “efektivitāti”, kā arī jēdziens “darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopa”, kas nav minēts Direktīvā 96/71/EK; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka tādēļ daži direktīvas priekšlikumā ietvertie termini jāprecizē un skaidri jādefinē, piemēram, noteikumos par darbinieku norīkošanu ir skaidri jānorāda, ka darbinieku norīkošanas ļaunprātīga izmantošana nedrīkst radīt negatīvas tiesiskās sekas darba ņēmējiem. Turklāt jēdziena “darba ņēmēji, kas uz laiku norīkoti darbā” apzīmēšanai dažās valodu versijās lietoti divi dažādi termini (piemēram, franču valodas versijā “provisoirement détaché” un “temporairement détaché” [“īslaicīgi norīkots” un “uz laiku norīkots”]) vai arī vārda “efektīvs” lietojums, kas būtu jāsaista ar “efektivitāti”, kā arī jēdziens “darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopa”, kas nav minēts Direktīvā 96/71/EK;

| 34. | tādu pašu iemeslu dēļ aicina pievērst uzmanību priekšlikuma preambulai (tās piektajam punktam), kurā uzsvērts, ka “nepieciešams precizēt sakarību starp Direktīvu 96/71/EK un Regulu (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām”, taču priekšlikuma noteikumi neliecina, ka šāda precizēšana ir veikta; |
| --- | --- |

34.

tādu pašu iemeslu dēļ aicina pievērst uzmanību priekšlikuma preambulai (tās piektajam punktam), kurā uzsvērts, ka “nepieciešams precizēt sakarību starp Direktīvu 96/71/EK un Regulu (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām”, taču priekšlikuma noteikumi neliecina, ka šāda precizēšana ir veikta;

Nepieciešamība izkliedēt visas neskaidrības tiesību aktu piemērošanā

| 35. | uzskata, ka minēto iemeslu dēļ priekšlikuma preambula var radīt neskaidrības par to, kādi tiesību akti (izcelsmes valsts vai uzņēmējas valsts tiesību akti) piemērojami darba līgumiem. Lai gan preambulas sestajā punktā pareizi minēts, ka priekšlikums tieši neskar tiesību aktus, kas piemērojami saskaņā ar “Roma I” regulas 8. pantu, taču jāatgādina, ka arī 1996. gada direktīvas mērķis nebija grozīt minēto noteikumu (toreiz 1980. gada Romas Konvencijas 6. pants), bet gan precizēt prevalējošo imperatīvo normu piemērošanas nosacījumus atbilstoši “Roma I” regulas 9. pantam (toreiz 1980. gada Romas Konvencijas 7. pants); |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka minēto iemeslu dēļ priekšlikuma preambula var radīt neskaidrības par to, kādi tiesību akti (izcelsmes valsts vai uzņēmējas valsts tiesību akti) piemērojami darba līgumiem. Lai gan preambulas sestajā punktā pareizi minēts, ka priekšlikums tieši neskar tiesību aktus, kas piemērojami saskaņā ar “Roma I” regulas 8. pantu, taču jāatgādina, ka arī 1996. gada direktīvas mērķis nebija grozīt minēto noteikumu (toreiz 1980. gada Romas Konvencijas 6. pants), bet gan precizēt prevalējošo imperatīvo normu piemērošanas nosacījumus atbilstoši “Roma I” regulas 9. pantam (toreiz 1980. gada Romas Konvencijas 7. pants);

| 36. | uzraudzīs, lai direktīvas priekšlikums nemainītu Direktīvas 96/71/EK galveno būtību un mērķi; |
| --- | --- |

36.

uzraudzīs, lai direktīvas priekšlikums nemainītu Direktīvas 96/71/EK galveno būtību un mērķi;

| 37. | uzskata: piešķirot publisko vai privāto iepirkumu līgumu slēgšanas tiesības, vienam no kritērijiem jābūt Direktīvas 96/71/EK noteikumu ievērošanai no pieteikuma iesniedzēja puses, un būtisku pārkāpumu gadījumos, kā tas ir jau tagad, jābūt iespējamai attiecīgā pretendenta izslēgšanai; |
| --- | --- |

37.

uzskata: piešķirot publisko vai privāto iepirkumu līgumu slēgšanas tiesības, vienam no kritērijiem jābūt Direktīvas 96/71/EK noteikumu ievērošanai no pieteikuma iesniedzēja puses, un būtisku pārkāpumu gadījumos, kā tas ir jau tagad, jābūt iespējamai attiecīgā pretendenta izslēgšanai;

| 38. | atbalsta Komisijas vēlmi saskaņot dalībvalstu tiesību aktus par noteikto administratīvo sodu un sankciju izpildi pārrobežu kontekstā. |
| --- | --- |

38.

atbalsta Komisijas vēlmi saskaņot dalībvalstu tiesību aktus par noteikto administratīvo sodu un sankciju izpildi pārrobežu kontekstā.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.   grozījums

Preambula

Pirmā atsauce

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 62. pantu, | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 62. pantu, 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 62. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 62. pantu, 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu

Pamatojums

Darba un nodarbinātības nosacījumi parasti ir saistīti ar sarunām par darba koplīgumu slēgšanu un tātad ar sociālo partneru autonomiju, turklāt sociālajiem partneriem ir būtiska loma darba koplīguma noteikumu piemērošanas uzraudzībā. Tāpēc atbilstošāks juridiskais pamats ir Līguma 153. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kas nepārprotami attiecas uz ES iniciatīvām darba nosacījumu jomā. Turklāt, tā kā priekšlikums direktīvai attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK, kuras juridiskais pamats ir “pakalpojumu sniegšana”, Eiropas Savienības Tiesas spriedumos par juridiskā pamata izvēli nav skaidri izteikta lieguma priekšlikuma pieņemšanai izmantot atbilstošāku juridisko pamatu.

2.   grozījums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3) | Attiecībā uz darba ņēmējiem, kas uz laiku norīkoti veikt darbu, lai sniegtu pakalpojumus dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņi parasti veic darbu, Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā iedibina skaidri formulētu darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopu, kuri pakalpojumu sniedzējam jāievēro dalībvalstī, uz kuru veic norīkošanu darbā, lai nodrošinātu attiecīgo norīkoto darba ņēmēju pamataizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3)

Attiecībā uz darba ņēmējiem, kas uz laiku norīkoti veikt darbu, lai sniegtu pakalpojumus dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņi parasti veic darbu, Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā iedibina skaidri formulētu darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopu, kuri pakalpojumu sniedzējam jāievēro dalībvalstī, uz kuru veic norīkošanu darbā, lai nodrošinātu attiecīgo norīkoto darba ņēmēju pamataizsardzību.

| 3) | Attiecībā uz darba ņēmējiem, kas uz laiku norīkoti veikt darbu, lai sniegtu pakalpojumus dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņi parasti veic darbu, kurā tos nodarbina parasti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā iedibina skaidri formulētu darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopu, kuri pakalpojumu sniedzējam jāievēro dalībvalstī, uz kuru veic norīkošanu darbā, lai nodrošinātu attiecīgo norīkoto darba ņēmēju pamataizsardzību. |
| --- | --- |

3)

Attiecībā uz darba ņēmējiem, kas uz laiku norīkoti veikt darbu, lai sniegtu pakalpojumus dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņi parasti veic darbu, kurā tos nodarbina parasti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā iedibina skaidri formulētu darba un nodarbinātības nosacījumu un noteikumu kopu, kuri pakalpojumu sniedzējam jāievēro dalībvalstī, uz kuru veic norīkošanu darbā, lai nodrošinātu attiecīgo norīkoto darba ņēmēju pamataizsardzību.

Pamatojums

Šis grozījums ir ne tikai saistīts ar semantiku, bet tā mērķis ir arī nodrošināt konsekvenci ar jēdzieniem, kas izmantoti Direktīvā 96/71/EK. Ar šo grozījumu ir precīzi pārņemts Direktīvas 96/71/EK 3. apsvēruma formulējums [Tulkotāja piezīme: grozījuma mērķis ir franču valodā lietoto terminu “provisoire” (pagaidu, īslaicīgs) aizstāt ar juridiski precīzāku un Direktīvā 96/71/EK izmantoto terminu “temporaire” (uz laiku), kas minēts arī priekšlikuma piektajā apsvērumā; priekšlikuma latviešu valodas versijā trešajā apsvērumā lietots vārdu savienojums “uz laiku”]. Turklāt, atšķirībā no priekšlikuma apsvērumos minētā, direktīva attiecas ne tikai uz norīkošanu darbā starp dalībvalstīm. Ja priekšlikuma paredzētā darbības joma būtu tik ierobežota, tas neatbilstu likumdevēja mērķim ņemt vērā norīkošanu no trešām valstīm, 1996. gada tiesību aktā lietojot frāzi “dalībvalstī, kas nav valsts” [FR: “sur le territoire d’un Etat membre autre que l’Etat sur lequel... ”] (Direktīvas 96/71/EK 3. apsvērums), bet ne vārdu savienojumu “citā dalībvalstī” [FR: “dans un autre Etat membre”], kā tas ir direktīvas priekšlikumā. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, šis princips būtu jāizmanto arī šajā atzinumā skatāmā priekšlikuma apsvērumos.

3.   grozījums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6) | Šai direktīvai, tāpat kā Direktīvai 96/71/EK, nebūtu jāietekmē to tiesību aktu piemērošana, ko saskaņā ar Roma I regulas 8. pantu piemēro individuālajiem darba līgumiem, vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, piemērošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6)

Šai direktīvai, tāpat kā Direktīvai 96/71/EK, nebūtu jāietekmē to tiesību aktu piemērošana, ko saskaņā ar Roma I regulas 8. pantu piemēro individuālajiem darba līgumiem, vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, piemērošana.

| 6) | Šai direktīvai, tāpat kā Direktīvai 96/71/EK, nebūtu jāietekmē nedz to tiesību aktu piemērošana, ko saskaņā ar Roma I regulas 8. pantu piemēro individuālajiem darba līgumiem, nedz uzņēmējas dalībvalsts imperatīvo normu piemērošana atbilstoši Roma I regulas 9. pantam, nedz arī tas, kā piemēro
  vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas
  u Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas
  u Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, piemērošana. |
| --- | --- |

6)

Šai direktīvai, tāpat kā Direktīvai 96/71/EK, nebūtu jāietekmē nedz to tiesību aktu piemērošana, ko saskaņā ar Roma I regulas 8. pantu piemēro individuālajiem darba līgumiem, nedz uzņēmējas dalībvalsts imperatīvo normu piemērošana atbilstoši Roma I regulas 9. pantam, nedz arī tas, kā piemēro
  vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas
  u Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas
  u Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, piemērošana.

Pamatojums

Šis papildinājums ir būtisks, jo tas palīdz novērst jebkādas šaubas par Direktīvas 96/71/EK piemērošanas jomu un tās saistību ar starptautiskajām privāttiesībām. Direktīva 96/71/EK tieši neattiecas uz to tiesību aktu piemērošanu, kurus saskaņā ar “Roma I” regulas 8. pantu piemēro individuālajiem darba līgumiem, taču tajā atbilstoši “Roma I” regulas 9. pantam ir skaidri noteikts, ka attiecībā uz norīkotajiem darba ņēmējiem jāpiemēro uzņēmējas valsts imperatīvās normas (neatkarīgi no līgumam piemērojamām tiesībām). Ja šajā vietā tas netiktu uzsvērts vai skaidri norādīts, varētu rasties pārpratumi un iespējama neatbilsme Direktīvas 96/71/EK būtībai un saturam.

4.   grozījums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstu pienākums sniegt vispārēji pieejamu informāciju par nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem ne tikai pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, bet arī attiecīgajiem darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un nodrošināt tās faktisku pieejamību vēl būtu jāprecizē. | Dalībvalstu pienākums sniegt vispārēji pieejamu informāciju par nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem ne tikai pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, bet arī attiecīgajiem darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un nodrošināt tās faktisku un bezmaksas pieejamību vēl būtu jāprecizē. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstu pienākums sniegt vispārēji pieejamu informāciju par nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem ne tikai pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, bet arī attiecīgajiem darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un nodrošināt tās faktisku pieejamību vēl būtu jāprecizē.

Dalībvalstu pienākums sniegt vispārēji pieejamu informāciju par nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem ne tikai pakalpojumu sniedzējiem no citām dalībvalstīm, bet arī attiecīgajiem darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un nodrošināt tās faktisku un bezmaksas pieejamību vēl būtu jāprecizē.

Pamatojums

Lai informācija patiešām būtu pieejama, tai jābūt pieejamai bez maksas.

5.   grozījums

1. panta 3. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. pants


  Priekšmets

  (...) | 1. pants


  Priekšmets

  (...)

  3.   Attiecībā uz norīkoto darba ņēmēju darba un nodarbinātības noteikumu un nosacījumu piemērošanu un izpildi šī direktīva atbilst Direktīvas 96/71/EK 1. panta 4. punktam, kurā ir noteikts: “Attieksme pret uzņēmumiem, kas reģistrēti valstī, kura nav dalībvalsts, nedrīkst būt labvēlīgāka, nekā pret dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1. pants

Priekšmets

(...)

1. pants

Priekšmets

(...)

3.   Attiecībā uz norīkoto darba ņēmēju darba un nodarbinātības noteikumu un nosacījumu piemērošanu un izpildi šī direktīva atbilst Direktīvas 96/71/EK 1. panta 4. punktam, kurā ir noteikts: “Attieksme pret uzņēmumiem, kas reģistrēti valstī, kura nav dalībvalsts, nedrīkst būt labvēlīgāka, nekā pret dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem.”

Pamatojums

Šis grozījums ir pilnībā pamatots, jo iesniegtais direktīvas priekšlikums nedrīkst izjaukt Direktīvas 96/71/EK struktūru, un ņemot vērā, ka likumdevējs tajā iekļāvis 1. panta 4. punktu, lai nepieļautu sociālā dempinga apdraudējumu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis. Šā paša iemesla dēļ nedrīkst pieļaut, ka Direktīvu 96/71/EK stingri piemēro tikai attiecībā uz darba ņēmējiem, kas norīkoti darbā no vienas dalībvalsts uz citu, jo tādējādi tiek saglabāta krāpšanas un likuma apiešanas iespēja, norīkojot darba ņēmējus no trešām valstīm. Tāpēc dalībvalstīm jābūt piesardzīgām un jāveic pasākumi, lai novērstu šādu likuma apiešanu, kas arī liecinātu par izveidotās kontroles sistēmas nepilnībām.

6.   grozījums

3. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants
  Ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas novēršana
  1.   Direktīvas 96/71/EK īstenošanas, piemērošanas un izpildes nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā faktiskos apstākļus, kuri raksturo darbības, ko uzņēmums ir veicis valstī, kur tas ir reģistrēts, lai noteiktu, vai tas patiešām veic būtiskas darbības, kas nav tikai iekšējās vadības un/vai administratīvās darbības. Tie var būt:






  a) | vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3. pants

Ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas novēršana

1.   Direktīvas 96/71/EK īstenošanas, piemērošanas un izpildes nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā faktiskos apstākļus, kuri raksturo darbības, ko uzņēmums ir veicis valstī, kur tas ir reģistrēts, lai noteiktu, vai tas patiešām veic būtiskas darbības, kas nav tikai iekšējās vadības un/vai administratīvās darbības. Tie var būt:

a)

vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās;

| b) | vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā; |
| --- | --- |

b)

vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā;

| c) | tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses; |
| --- | --- |

c)

tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses;

| d) | vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu; |
| --- | --- |

d)

vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu;

| e) | neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums. |
| --- | --- |

e)

neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums.

Minēto faktisko apstākļu novērtējumu pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā to, kāda veida darbību uzņēmums veic dalībvalstī, kur tas ir reģistrēts.

3. pants

Ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas novēršana

1.   Direktīvas 96/71/EK īstenošanas, piemērošanas un izpildes nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā faktiskos apstākļus, kuri raksturo darbības, ko uzņēmums ir veicis valstī, kur tas ir reģistrēts, lai noteiktu, vai tas patiešām veic būtiskas darbības, kas nav tikai iekšējās vadības un/vai administratīvās darbības. Tie var būt:

| a) | dalībvalsts, kurā uzņēmums veic profesionālo pamatdarbību, aprēķinot to darba laika vienībā uz vienu darbinieku, un vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kurā uzņēmums veic profesionālo pamatdarbību, aprēķinot to darba laika vienībā uz vienu darbinieku, un vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās;

| b) | vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā; |
| --- | --- |

b)

vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā;

| c) | tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses; |
| --- | --- |

c)

tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses;

| d) | vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu; |
| --- | --- |

d)

vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu;

| e) | neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums. |
| --- | --- |

e)

neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums.

Minēto faktisko apstākļu novērtējumu pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā to, kāda veida darbību uzņēmums veic dalībvalstī, kur tas ir reģistrēts.

2.   Lai novērtētu, vai norīkotais darba ņēmējs veic darbu uz laiku dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņš parasti strādā, pārbauda visus faktiskos apstākļus, kuri raksturo šādu darba ņēmēja darbu un stāvokli.

Tie var būt:

| a) | darbs, kas veikts ierobežotu laiku citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

darbs, kas veikts ierobežotu laiku citā dalībvalstī;

| b) | norīkošana darbā ir uz dalībvalsti, kas nav valsts, kurā vai no kuras norīkotais darba ņēmējs parasti veic savu darbu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 593/2008 un/vai Romas konvencijai; |
| --- | --- |

b)

norīkošana darbā ir uz dalībvalsti, kas nav valsts, kurā vai no kuras norīkotais darba ņēmējs parasti veic savu darbu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 593/2008 un/vai Romas konvencijai;

| c) | norīkotais darba ņēmējs atgriežas dalībvalstī, no kuras viņš norīkots darbā, vai gaidāms, ka viņš tajā atsāks darbu pēc tam, kad būs pabeigts darbs vai sniegti pakalpojumi, kuru veikšanai viņš bija norīkots; |
| --- | --- |

c)

norīkotais darba ņēmējs atgriežas dalībvalstī, no kuras viņš norīkots darbā, vai gaidāms, ka viņš tajā atsāks darbu pēc tam, kad būs pabeigts darbs vai sniegti pakalpojumi, kuru veikšanai viņš bija norīkots;

| d) | darba devējs, kas norīko darba ņēmēju, ir nodrošinājis vai sedzis ceļa, naktsmītnes un uzturēšanās izdevumus, un kā tas attiecīgā gadījumā ir izdarīts, kā arī |
| --- | --- |

d)

darba devējs, kas norīko darba ņēmēju, ir nodrošinājis vai sedzis ceļa, naktsmītnes un uzturēšanās izdevumus, un kā tas attiecīgā gadījumā ir izdarīts, kā arī

| e) | visi atkārtotie iepriekšējie periodi, kad bijis norīkots tas pats vai cits (norīkotais) darba ņēmējs. |
| --- | --- |

e)

visi atkārtotie iepriekšējie periodi, kad bijis norīkots tas pats vai cits (norīkotais) darba ņēmējs.

Visi iepriekš uzskaitītie faktiskie apstākļi ir orientējoši kopējā veicamā novērtējuma faktori, un tādēļ tos nedrīkst aplūkot atsevišķi. Kritērijus pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā situācijas īpatnības.

2.   Šos apstākļus novērtē, lai uzņēmējdalībvalstī varētu noteikt, vai attiecīgā persona ir norīkots darba ņēmējs saskaņā ar 2. panta 2. punktu Parlamenta Direktīvā 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā.

3.
  2.   Lai novērtētu, vai norīkotais darba ņēmējs veic darbu uz laiku dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kur viņš parasti strādā, pārbauda visus faktiskos apstākļus, kuri raksturo šādu darba ņēmēja darbu un stāvokli.

Tie var būt:

| a) | darbs, kas veikts ierobežotu laiku citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

darbs, kas veikts ierobežotu laiku citā dalībvalstī;

| b) | norīkošana darbā ir uz dalībvalsti, kas nav valsts, kurā vai no kuras norīkotais darba ņēmējs parasti veic savu darbu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 593/2008 un/vai Romas konvencijai; |
| --- | --- |

b)

norīkošana darbā ir uz dalībvalsti, kas nav valsts, kurā vai no kuras norīkotais darba ņēmējs parasti veic savu darbu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 593/2008 un/vai Romas konvencijai;

| c) | norīkotais darba ņēmējs atgriežas dalībvalstī, no kuras viņš norīkots darbā, vai gaidāms, ka viņš tajā atsāks darbu pēc tam, kad būs pabeigts darbs vai sniegti pakalpojumi, kuru veikšanai viņš bija norīkots; |
| --- | --- |

c)

norīkotais darba ņēmējs atgriežas dalībvalstī, no kuras viņš norīkots darbā, vai gaidāms, ka viņš tajā atsāks darbu pēc tam, kad būs pabeigts darbs vai sniegti pakalpojumi, kuru veikšanai viņš bija norīkots;

| d) | norīkotajam darba ņēmējam ir derīga A1 veidlapa, kas ir pierādījums tam, ka izcelsmes dalībvalstī viņš ir sociālā nodrošinājuma sistēmas dalībnieks. A1 veidlapu nedrīkst izsniegt ar atpakaļejošu datumu, tai jābūt izsniegtai no norīkošanas darbā sākuma un pirms jebkādām pārbaudēm; |
| --- | --- |

d)

norīkotajam darba ņēmējam ir derīga A1 veidlapa, kas ir pierādījums tam, ka izcelsmes dalībvalstī viņš ir sociālā nodrošinājuma sistēmas dalībnieks. A1 veidlapu nedrīkst izsniegt ar atpakaļejošu datumu, tai jābūt izsniegtai no norīkošanas darbā sākuma un pirms jebkādām pārbaudēm;

| e)
  d) | darba devējs, kas norīko darba ņēmēju, ir nodrošinājis vai sedzis ceļa, naktsmītnes un uzturēšanās izdevumus, un kā tas attiecīgā gadījumā ir izdarīts, kā arī |
| --- | --- |

e)
  d)

darba devējs, kas norīko darba ņēmēju, ir nodrošinājis vai sedzis ceļa, naktsmītnes un uzturēšanās izdevumus, un kā tas attiecīgā gadījumā ir izdarīts, kā arī

| f)
  e) | visi atkārtotie iepriekšējie periodi, kad bijis norīkots tas pats vai cits (norīkotais) darba ņēmējs. |
| --- | --- |

f)
  e)

visi atkārtotie iepriekšējie periodi, kad bijis norīkots tas pats vai cits (norīkotais) darba ņēmējs.

Visi iepriekš uzskaitītie faktiskie apstākļi ir orientējoši kopējā veicamā novērtējuma faktori, un tādēļ tos nedrīkst aplūkot atsevišķi. Kritērijus pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā situācijas īpatnības.

Pamatojums

Šā noteikuma mērķis ir novērst tādu uzņēmumu veidošanu, kuru darbība reģistrācijas dalībvalstī ir fiktīva, lai vienkārši apietu nodarbinātības noteikumus uzņēmējā dalībvalstī.

Direktīvas 96/71/EK 2. panta 2. punkta mērķis ir panākt, lai no kādas valsts norīkotus darba ņēmējus (tostarp darba ņēmējus, kas norīkoti no trešām valstīm) nevarētu kvalificēt kā pašnodarbinātos un tādējādi izvairīties no minētās direktīvas piemērošanas. Piemēram, darba devējs varētu mainīt A valstī būvniecībā strādājoša darba ņēmēja statusu, kvalificējot viņu kā pašnodarbināto, jo tādējādi B dalībvalstī, uz kuru šis darba ņēmējs tiktu norīkots darbā, direktīvas noteikumi uz viņu neattiektos. Lai novērstu šādu krāpšanu, 1996. gadā pieņemtajā direktīvā valstij, uz kuru darba ņēmējs norīkots (šajā gadījumā B valstij), piešķirtas tiesības noteikt, kā jēdziens “darba ņēmējs” un tādējādi arī jēdziens “darba attiecības” traktējams, ievērojot valstī spēkā esošās tiesību normas. Vienīgā šādas juridiskas konstrukcijas vājā vieta ir saistīta ar grūtībām piemērot šo principu praktiski — 4. pantā minēto apstākļu saraksts noteikti sniedz virkni norāžu, kā praktiski piemērot Direktīvas 96/71/EK 2. panta 2. punktu.

7.   grozījums

3. a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3. a pants


  Sankcijas par neatbilstību


  Ja netiek ievērots Direktīvas 96/71/EK 3. pants vai attiecīgie šīs direktīvas panti, konkrētajam uzņēmumam un tā darbiniekiem piemēro attiecīgos tiesību aktus, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanas valstī, un visas attiecīgās personas uzskata par darba ņēmējiem, kuri izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar LESD 45. pantu. Uzņēmēja dalībvalsts var pieprasīt, lai tai nekavējoties sniedz pierādījumus, ka, ņemot vērā visus darba un nodarbinātības apstākļus un saistītās sociālās tiesības saskaņā ar LESD 45. pantu, pret attiecīgajiem darba ņēmējiem ir tāda pati attieksme kā pret uzņēmējas dalībvalsts piederīgajiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3. a pants

Sankcijas par neatbilstību

Ja netiek ievērots Direktīvas 96/71/EK 3. pants vai attiecīgie šīs direktīvas panti, konkrētajam uzņēmumam un tā darbiniekiem piemēro attiecīgos tiesību aktus, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanas valstī, un visas attiecīgās personas uzskata par darba ņēmējiem, kuri izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar LESD 45. pantu. Uzņēmēja dalībvalsts var pieprasīt, lai tai nekavējoties sniedz pierādījumus, ka, ņemot vērā visus darba un nodarbinātības apstākļus un saistītās sociālās tiesības saskaņā ar LESD 45. pantu, pret attiecīgajiem darba ņēmējiem ir tāda pati attieksme kā pret uzņēmējas dalībvalsts piederīgajiem.

8.   grozījums

5. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija par Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, kuri pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiemēro un jāizpilda, būtu skaidrā, pilnīgā un vienkāršā veidā pieejami no attāluma un elektroniski, tādos formātos un pēc tādiem tīmekļa standartiem, kas piekļuvi nodrošina cilvēkiem ar invaliditāti, un lai nodrošinātu, ka Direktīvas 96/71/EK 4. pantā minētie sakaru biroji vai kompetentās valsts iestādes spētu efektīvi pildīt savus pienākumus. | Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija par Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, kuri pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiemēro un jāizpilda, būtu bez maksas, skaidrā, pārredzamā, pilnīgā un vienkāršā veidā pieejami no attāluma un elektroniski, tādos formātos un pēc tādiem tīmekļa standartiem, kas piekļuvi nodrošina cilvēkiem ar invaliditāti, un lai nodrošinātu, ka Direktīvas 96/71/EK 4. pantā minētie sakaru biroji vai kompetentās valsts iestādes spētu efektīvi pildīt savus pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija par Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, kuri pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiemēro un jāizpilda, būtu skaidrā, pilnīgā un vienkāršā veidā pieejami no attāluma un elektroniski, tādos formātos un pēc tādiem tīmekļa standartiem, kas piekļuvi nodrošina cilvēkiem ar invaliditāti, un lai nodrošinātu, ka Direktīvas 96/71/EK 4. pantā minētie sakaru biroji vai kompetentās valsts iestādes spētu efektīvi pildīt savus pienākumus.

Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija par Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, kuri pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiemēro un jāizpilda, būtu bez maksas, skaidrā, pārredzamā, pilnīgā un vienkāršā veidā pieejami no attāluma un elektroniski, tādos formātos un pēc tādiem tīmekļa standartiem, kas piekļuvi nodrošina cilvēkiem ar invaliditāti, un lai nodrošinātu, ka Direktīvas 96/71/EK 4. pantā minētie sakaru biroji vai kompetentās valsts iestādes spētu efektīvi pildīt savus pienākumus.

Pamatojums

Lai informācija patiešām būtu pieejama, tai jābūt pieejamai bez maksas.

9.   grozījums

7. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. un 2. punktā paredzētais pienākums nenozīmē, ka uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstij jāveic faktiskas pārbaudes un kontroles tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kurā pakalpojums tiek sniegts. Pēc uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma šādas pārbaudes un kontroles saskaņā ar 10. pantu un atbilstīgi uzraudzības pilnvarām, kas paredzētas uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, praksē un administratīvajās procedūrās un kuras ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā veic uzņēmējas dalībvalsts iestādes. | Šā panta 1. un 2. punktā paredzētais pienākums nenozīmē, ka uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstij jāveic faktiskas pārbaudes un kontroles tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kurā pakalpojums tiek sniegts. Pēc uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma
  Š
  šādas pārbaudes un kontroles saskaņā ar 10. pantu un atbilstīgi uzraudzības pilnvarām, kas paredzētas uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, praksē un administratīvajās procedūrās un kuras ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā veic uzņēmējas dalībvalsts iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šā panta 1. un 2. punktā paredzētais pienākums nenozīmē, ka uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstij jāveic faktiskas pārbaudes un kontroles tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kurā pakalpojums tiek sniegts. Pēc uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma šādas pārbaudes un kontroles saskaņā ar 10. pantu un atbilstīgi uzraudzības pilnvarām, kas paredzētas uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, praksē un administratīvajās procedūrās un kuras ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā veic uzņēmējas dalībvalsts iestādes.

Šā panta 1. un 2. punktā paredzētais pienākums nenozīmē, ka uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstij jāveic faktiskas pārbaudes un kontroles tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kurā pakalpojums tiek sniegts. Pēc uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma
  Š
  šādas pārbaudes un kontroles saskaņā ar 10. pantu un atbilstīgi uzraudzības pilnvarām, kas paredzētas uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos, praksē un administratīvajās procedūrās un kuras ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā veic uzņēmējas dalībvalsts iestādes.

Pamatojums

Runa ir par procesuālo šķēršļu novēršanu faktiskām kontrolēm gan uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstī, gan uzņēmējā dalībvalstī.

10.   grozījums

9. panta 1. punkta ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis var noteikt tikai šādas administratīvās prasības un kontroles pasākumus: | Dalībvalstis var noteikt tikai šādas
  Lai uzlabotu atbilstību Direktīvas 96/71/EK 3. un 5. panta noteikumiem, uzņēmēja dalībvalsts nosaka vismaz šādas administratīvās prasības un kontroles pasākumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis var noteikt tikai šādas administratīvās prasības un kontroles pasākumus:

Dalībvalstis var noteikt tikai šādas
  Lai uzlabotu atbilstību Direktīvas 96/71/EK 3. un 5. panta noteikumiem, uzņēmēja dalībvalsts nosaka vismaz šādas administratīvās prasības un kontroles pasākumus:

Pamatojums

Šis ir ierosinājums noteikt minimālās prasības, nevis maksimālās prasības, kā to iesaka Eiropas Komisija. Šāda loģikas maiņa saskan arī ar 12. panta 3. punkta noteikumiem, ko ierosinājusi Eiropas Komisija.

11.   grozījums

9. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| citā dalībvalstī uzņēmējdarbību reģistrējušam pakalpojumu sniedzējam uzlikts pienākums deklarēties valsts atbildīgajās kompetentajās iestādēs vēlākais pakalpojumu sniegšanas sākumā; deklarēšana attiecas tikai uz viena vai vairāku skaidri noteiktu darbā norīkotu pakalpojumu sniedzēju identitāti, klātbūtni, to paredzamo skaitu, paredzamo uzturēšanās ilgumu un vietu, kā arī norīkošanu attaisnojošiem pakalpojumiem; | citā dalībvalstī uzņēmējdarbību reģistrējušam pakalpojumu sniedzējam uzlikts pienākums deklarēties valsts atbildīgajās kompetentajās iestādēs vēlākais pakalpojumu sniegšanas sākumā; deklarēšana attiecas tikai uz viena vai vairāku skaidri noteiktu darbā norīkotu pakalpojumu sniedzēju identitāti, klātbūtni, to paredzamo skaitu, paredzamo uzturēšanās ilgumu un vietu, kā arī norīkošanu attaisnojošiem pakalpojumiem; Deklarācijā norāda, ka pakalpojumu sniedzējs ir iepazinies ar Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem minimālajiem darba un nodarbinātības nosacījumiem, kas piemērojami pakalpojumu sniegšanas valstī, un apņemas tos ievērot. Deklarācijā norāda vismaz darbā norīkošanas termiņu, norīkojuma sākuma datumu, norīkoto darba ņēmēju identifikācijas datus un skaitu, kā arī darba izpildes vietas uzņēmējā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

citā dalībvalstī uzņēmējdarbību reģistrējušam pakalpojumu sniedzējam uzlikts pienākums deklarēties valsts atbildīgajās kompetentajās iestādēs vēlākais pakalpojumu sniegšanas sākumā; deklarēšana attiecas tikai uz viena vai vairāku skaidri noteiktu darbā norīkotu pakalpojumu sniedzēju identitāti, klātbūtni, to paredzamo skaitu, paredzamo uzturēšanās ilgumu un vietu, kā arī norīkošanu attaisnojošiem pakalpojumiem;

citā dalībvalstī uzņēmējdarbību reģistrējušam pakalpojumu sniedzējam uzlikts pienākums deklarēties valsts atbildīgajās kompetentajās iestādēs vēlākais pakalpojumu sniegšanas sākumā; deklarēšana attiecas tikai uz viena vai vairāku skaidri noteiktu darbā norīkotu pakalpojumu sniedzēju identitāti, klātbūtni, to paredzamo skaitu, paredzamo uzturēšanās ilgumu un vietu, kā arī norīkošanu attaisnojošiem pakalpojumiem; Deklarācijā norāda, ka pakalpojumu sniedzējs ir iepazinies ar Direktīvas 96/71/EK 3. pantā minētajiem minimālajiem darba un nodarbinātības nosacījumiem, kas piemērojami pakalpojumu sniegšanas valstī, un apņemas tos ievērot. Deklarācijā norāda vismaz darbā norīkošanas termiņu, norīkojuma sākuma datumu, norīkoto darba ņēmēju identifikācijas datus un skaitu, kā arī darba izpildes vietas uzņēmējā dalībvalstī.

Pamatojums

Paskaidrojums par to, kādas ir prasības attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja deklarāciju.

12.   grozījums

9. panta 1. punkta b) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| pienākums glabāt vai darīt pieejamu darba līguma (vai līdzvērtīga dokumenta Direktīvas 91/533/EEK nozīmē, tostarp, ja piemēroti vai atbilstoši, attiecīgā gadījumā minētās direktīvas 4. pantā norādītā papildu informācija), algas aprēķinu, darba laika uzskaites lapu un algas izmaksu apliecinošu dokumentu vai tiem līdzvērtīgu dokumentu kopijas, pavairot un/vai saglabāt tās papīra vai elektroniskā veidā darbā norīkošanas laikā pieejamā un skaidri norādītā vietā tās teritorijā, piemēram, darba vietā, būvlaukumā, vai transporta nozares mobilo darba ņēmēju gadījumā – bāzē vai transporta līdzeklī, ar kuru tiek sniegts pakalpojums; | pienākums glabāt vai darīt pieejamu darba līguma
  u (vai līdzvērtīga
  u dokumenta
  u Direktīvas 91/533/EEK nozīmē, tostarp, ja piemēroti vai atbilstoši, attiecīgā gadījumā minētās direktīvas 4. pantā norādītā papildu informācija), algas aprēķinu, A1 veidlapu, kas apliecina dalību sociālā nodrošinājuma sistēmā izcelsmes dalībvalstī, prasīto novērtējumu par drošības un veselības riskiem darbā saskaņā ar Direktīvu 89/391/EK, ja norīkotais darba ņēmējs ir trešās valsts valstspiederīgais, darba atļaujas un uzturēšanās atļaujas kopijas un visus pārējos dokumentus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību Direktīvas 96/71/EK un šīs direktīvas noteikumiem, darba laika uzskaites lapu un algas izmaksu apliecinošu dokumentu vai tiem līdzvērtīgu dokumentu kopijas, pavairot un/vai saglabāt tās papīra vai elektroniskā veidā darbā norīkošanas laikā pieejamā un skaidri norādītā vietā tās teritorijā, piemēram, darba vietā, būvlaukumā, vai transporta nozares mobilo darba ņēmēju gadījumā – bāzē vai transporta līdzeklī, ar kuru tiek sniegts pakalpojums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

pienākums glabāt vai darīt pieejamu darba līguma (vai līdzvērtīga dokumenta Direktīvas 91/533/EEK nozīmē, tostarp, ja piemēroti vai atbilstoši, attiecīgā gadījumā minētās direktīvas 4. pantā norādītā papildu informācija), algas aprēķinu, darba laika uzskaites lapu un algas izmaksu apliecinošu dokumentu vai tiem līdzvērtīgu dokumentu kopijas, pavairot un/vai saglabāt tās papīra vai elektroniskā veidā darbā norīkošanas laikā pieejamā un skaidri norādītā vietā tās teritorijā, piemēram, darba vietā, būvlaukumā, vai transporta nozares mobilo darba ņēmēju gadījumā – bāzē vai transporta līdzeklī, ar kuru tiek sniegts pakalpojums;

pienākums glabāt vai darīt pieejamu darba līguma
  u (vai līdzvērtīga
  u dokumenta
  u Direktīvas 91/533/EEK nozīmē, tostarp, ja piemēroti vai atbilstoši, attiecīgā gadījumā minētās direktīvas 4. pantā norādītā papildu informācija), algas aprēķinu, A1 veidlapu, kas apliecina dalību sociālā nodrošinājuma sistēmā izcelsmes dalībvalstī, prasīto novērtējumu par drošības un veselības riskiem darbā saskaņā ar Direktīvu 89/391/EK, ja norīkotais darba ņēmējs ir trešās valsts valstspiederīgais, darba atļaujas un uzturēšanās atļaujas kopijas un visus pārējos dokumentus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību Direktīvas 96/71/EK un šīs direktīvas noteikumiem, darba laika uzskaites lapu un algas izmaksu apliecinošu dokumentu vai tiem līdzvērtīgu dokumentu kopijas, pavairot un/vai saglabāt tās papīra vai elektroniskā veidā darbā norīkošanas laikā pieejamā un skaidri norādītā vietā tās teritorijā, piemēram, darba vietā, būvlaukumā, vai transporta nozares mobilo darba ņēmēju gadījumā – bāzē vai transporta līdzeklī, ar kuru tiek sniegts pakalpojums;

Pamatojums

Piezīme: saistība ar grozījumu 3. panta 2. punktā.

13.   grozījums

Jauns 11. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants


  Tiesību aizsardzība —sūdzību procedūras atvieglošana — atmaksājamās summas

  (...)
  3.   Dalībvalstis nodrošina, lai arodbiedrības un citas trešās personas, piemēram, apvienības, organizācijas un citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, darbā norīkotā darba ņēmēja vai viņa darba devēja vārdā vai atbalstot šo subjektu, ar šā subjekta atļauju varētu piedalīties jebkurā tiesvedībā vai administratīvajā procesā, kas paredzēts, lai panāktu šīs direktīvas īstenošanu un/vai šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi. | 11. pants


  Tiesību aizsardzība —sūdzību procedūras atvieglošana — atmaksājamās summas

  (...)
  3.   Dalībvalstis nodrošina, lai arodbiedrības un citas trešās personas, piemēram, apvienības, organizācijas un citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, darbā norīkotā darba ņēmēja vai viņa darba devēja vārdā vai atbalstot šo subjektu, ar šā subjekta atļauju varētu piedalīties jebkurā tiesvedībā vai administratīvajā procesā, kas paredzēts, lai panāktu šīs direktīvas īstenošanu un/vai šajā direktīvā noteikto pienākumu
  prasību izpildi. Arodbiedrībām tiek piešķirtas tiesības arī norīkoto darbinieku vietā ar viņu piekrišanu celt prasības tiesā.

  4.   Darba ņēmēju pārstāvjiem, īpaši būvniecības nozarē izveidoto Eiropas uzņēmumu padomju locekļiem, ir tiesības jebkurā laikā brīdināt arodbiedrības un iestādes, kas kontrolē tiesību normu ievērošanu, par katru norīkošanu darbā, kura rada nopietnas aizdomas par norīkoto darba ņēmēju darba un nodarbinātības nosacījumu neievērošanu.

  5.4.   Šā panta 1. un 3. punktu piemēro, neskarot valstu noteikumus par nolīguma termiņiem līdzīgu procesu ierosināšanai vai valsts procesuālos noteikumus par pārstāvību un aizstāvību tiesās. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

11. pants

Tiesību aizsardzība —sūdzību procedūras atvieglošana — atmaksājamās summas

(...)

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai arodbiedrības un citas trešās personas, piemēram, apvienības, organizācijas un citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, darbā norīkotā darba ņēmēja vai viņa darba devēja vārdā vai atbalstot šo subjektu, ar šā subjekta atļauju varētu piedalīties jebkurā tiesvedībā vai administratīvajā procesā, kas paredzēts, lai panāktu šīs direktīvas īstenošanu un/vai šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi.

11. pants

Tiesību aizsardzība —sūdzību procedūras atvieglošana — atmaksājamās summas

(...)

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai arodbiedrības un citas trešās personas, piemēram, apvienības, organizācijas un citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, darbā norīkotā darba ņēmēja vai viņa darba devēja vārdā vai atbalstot šo subjektu, ar šā subjekta atļauju varētu piedalīties jebkurā tiesvedībā vai administratīvajā procesā, kas paredzēts, lai panāktu šīs direktīvas īstenošanu un/vai šajā direktīvā noteikto pienākumu
  prasību izpildi. Arodbiedrībām tiek piešķirtas tiesības arī norīkoto darbinieku vietā ar viņu piekrišanu celt prasības tiesā.

4.   Darba ņēmēju pārstāvjiem, īpaši būvniecības nozarē izveidoto Eiropas uzņēmumu padomju locekļiem, ir tiesības jebkurā laikā brīdināt arodbiedrības un iestādes, kas kontrolē tiesību normu ievērošanu, par katru norīkošanu darbā, kura rada nopietnas aizdomas par norīkoto darba ņēmēju darba un nodarbinātības nosacījumu neievērošanu.

5.4.   Šā panta 1. un 3. punktu piemēro, neskarot valstu noteikumus par nolīguma termiņiem līdzīgu procesu ierosināšanai vai valsts procesuālos noteikumus par pārstāvību un aizstāvību tiesās.

Pamatojums

Darba ņēmēju pārstāvji uzņēmumos un jo īpaši Eiropas uzņēmumu padomju locekļi ir tiešā saskarē ar reālo stāvokli dažādos dalībvalstu uzņēmumos un iestādēs. Tā kā viņiem ir plašas iespējas gūt ieskatu par darba attiecībām uz vietas vai starpvalstu līmenī, viņiem būtu jāpiešķir tiesības brīdināt par krāpniecības gadījumiem saistībā ar to tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu.

14.   grozījums

12. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants
  Solidāra atbildība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas gadījumos
  Ņemot vērā Direktīvas 96/71/EK pielikumā minētās būvniecības darbības, par visām Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā minētajām darbā norīkošanas situācijām dalībvalstis, nediskriminējot attiecībā uz to teritorijā reģistrētu tiešo apakšuzņēmēju darba ņēmēju vienlīdzīgu tiesību aizsardzību, nodrošina, ka darba ņēmējs un/vai sociālo partneru iestādes vai kopēji fondi var līdztekus darba devējam vai darba devēja vietā saukt darbuzņēmēju, pie kura darba devējs (pakalpojumu sniedzējs vai pagaidu darba vieta vai darbā iekārtošanās aģentūra) ir tiešs apakšuzņēmējs, pie atbildības, ja nav samaksātas: | 12. pants
  Solidāra atbildība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas gadījumos

  Ņemot vērā Direktīvas 96/71/EK pielikumā minētās būvniecības darbības, par visām Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā minētajām darbā norīkošanas situācijām dalībvalstis, Katra dalībvalsts atbilstīgi nediskriminācijas principam veic visus nepieciešamos pasākumus, lai uzņēmumam, kas pakalpojumu sniegšanai izraugās citu uzņēmumu, būtu pienākums papildus darba devējam vai tā vietā pildīt tā uzņēmuma vai apakšuzņēmēja, vai darbā pieņēmēja saistības, kuru attiecīgais uzņēmums ir izraudzījies.
  nediskriminējot attiecībā uz to teritorijā reģistrētu tiešo apakšuzņēmēju darba ņēmēju vienlīdzīgu tiesību aizsardzību, nodrošina, ka darba ņēmējs un/vai sociālo partneru iestādes vai kopēji fondi var līdztekus darba devējam vai darba devēja vietā saukt darbuzņēmēju, pie kura darba devējs (pakalpojumu sniedzējs vai pagaidu darba vieta vai darbā iekārtošanās aģentūra) ir tiešs apakšuzņēmējs, pie atbildības, ja nav samaksātas: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

12. pants

Solidāra atbildība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas gadījumos

Ņemot vērā Direktīvas 96/71/EK pielikumā minētās būvniecības darbības, par visām Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā minētajām darbā norīkošanas situācijām dalībvalstis, nediskriminējot attiecībā uz to teritorijā reģistrētu tiešo apakšuzņēmēju darba ņēmēju vienlīdzīgu tiesību aizsardzību, nodrošina, ka darba ņēmējs un/vai sociālo partneru iestādes vai kopēji fondi var līdztekus darba devējam vai darba devēja vietā saukt darbuzņēmēju, pie kura darba devējs (pakalpojumu sniedzējs vai pagaidu darba vieta vai darbā iekārtošanās aģentūra) ir tiešs apakšuzņēmējs, pie atbildības, ja nav samaksātas:

12. pants

Solidāra atbildība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas gadījumos

Ņemot vērā Direktīvas 96/71/EK pielikumā minētās būvniecības darbības, par visām Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā minētajām darbā norīkošanas situācijām dalībvalstis, Katra dalībvalsts atbilstīgi nediskriminācijas principam veic visus nepieciešamos pasākumus, lai uzņēmumam, kas pakalpojumu sniegšanai izraugās citu uzņēmumu, būtu pienākums papildus darba devējam vai tā vietā pildīt tā uzņēmuma vai apakšuzņēmēja, vai darbā pieņēmēja saistības, kuru attiecīgais uzņēmums ir izraudzījies.
  nediskriminējot attiecībā uz to teritorijā reģistrētu tiešo apakšuzņēmēju darba ņēmēju vienlīdzīgu tiesību aizsardzību, nodrošina, ka darba ņēmējs un/vai sociālo partneru iestādes vai kopēji fondi var līdztekus darba devējam vai darba devēja vietā saukt darbuzņēmēju, pie kura darba devējs (pakalpojumu sniedzējs vai pagaidu darba vieta vai darbā iekārtošanās aģentūra) ir tiešs apakšuzņēmējs, pie atbildības, ja nav samaksātas:

Pamatojums

Nav iemesla noteikumus attiecināt tikai uz būvniecības nozares apakšuzņēmējiem. Pienākumu skaidrojums.

15.   grozījums

12. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības saskaņā ar 1. punktu. Šādu sistēmu piemēro caurskatāmi, nediskriminējoši un samērīgi. Tas var nozīmēt darbuzņēmēja veiktus preventīvus pasākumus attiecībā uz apakšuzņēmēja sniegtiem pierādījumiem par galvenajiem darba nosacījumiem, kurus piemēro darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, kā minēts Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā, tostarp algas aprēķiniem un algas izmaksu, sociālā nodrošinājuma iemaksu un/vai nodokļu iekasēšanas pienākumu ievērošanu uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstī un atbilstību darba ņēmēju norīkošanai darbā piemērojamajiem noteikumiem. | Dalībvalstis nodrošina, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības saskaņā ar 1. punktu. Šādu sistēmu piemēro caurskatāmi, nediskriminējoši un samērīgi. Tas var nozīmēt darbuzņēmēja veiktus preventīvus pasākumus attiecībā uz apakšuzņēmēja sniegtiem pierādījumiem par galvenajiem darba nosacījumiem, kurus piemēro darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, kā minēts Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā, tostarp algas aprēķiniem un algas izmaksu, sociālā nodrošinājuma iemaksu un/vai nodokļu iekasēšanas pienākumu ievērošanu uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstī un atbilstību darba ņēmēju norīkošanai darbā piemērojamajiem noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības saskaņā ar 1. punktu. Šādu sistēmu piemēro caurskatāmi, nediskriminējoši un samērīgi. Tas var nozīmēt darbuzņēmēja veiktus preventīvus pasākumus attiecībā uz apakšuzņēmēja sniegtiem pierādījumiem par galvenajiem darba nosacījumiem, kurus piemēro darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, kā minēts Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā, tostarp algas aprēķiniem un algas izmaksu, sociālā nodrošinājuma iemaksu un/vai nodokļu iekasēšanas pienākumu ievērošanu uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstī un atbilstību darba ņēmēju norīkošanai darbā piemērojamajiem noteikumiem.

Dalībvalstis nodrošina, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības saskaņā ar 1. punktu. Šādu sistēmu piemēro caurskatāmi, nediskriminējoši un samērīgi. Tas var nozīmēt darbuzņēmēja veiktus preventīvus pasākumus attiecībā uz apakšuzņēmēja sniegtiem pierādījumiem par galvenajiem darba nosacījumiem, kurus piemēro darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, kā minēts Direktīvas 96/71/EK 3. panta 1. punktā, tostarp algas aprēķiniem un algas izmaksu, sociālā nodrošinājuma iemaksu un/vai nodokļu iekasēšanas pienākumu ievērošanu uzņēmējdarbības reģistrācijas dalībvalstī un atbilstību darba ņēmēju norīkošanai darbā piemērojamajiem noteikumiem.

Pamatojums

ES līmenī jēdziens “pienācīga rūpība” nav definēts. Būtu jāpanāk, ka, pārbaudot, vai apakšuzņēmējs ievērojis darba noteikumus, no atbildības nevar izvairīties arī līgumslēdzēji.

16.   grozījums

12. pants 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt valsts tiesību aktos, nediskriminējot un ievērojot proporcionalitāti, stingrākas atbildības normas attiecībā uz apakšuzņēmēja atbildības jomu un vērienu. Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt šādu atbildību arī citās nozarēs, kas nav iekļautas Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Minētajos gadījumos dalībvalstis var noteikt, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies valsts tiesību aktos noteiktos uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības. | Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt valsts tiesību aktos, nediskriminējot un ievērojot proporcionalitāti, stingrākas atbildības normas attiecībā uz apakšuzņēmēja atbildības jomu un vērienu. Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt šādu atbildību arī citās nozarēs, kas nav iekļautas Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Minētajos gadījumos dalībvalstis var noteikt, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies valsts tiesību aktos noteiktos uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt valsts tiesību aktos, nediskriminējot un ievērojot proporcionalitāti, stingrākas atbildības normas attiecībā uz apakšuzņēmēja atbildības jomu un vērienu. Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt šādu atbildību arī citās nozarēs, kas nav iekļautas Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Minētajos gadījumos dalībvalstis var noteikt, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies valsts tiesību aktos noteiktos uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības.

Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt valsts tiesību aktos, nediskriminējot un ievērojot proporcionalitāti, stingrākas atbildības normas attiecībā uz apakšuzņēmēja atbildības jomu un vērienu. Dalībvalstis var atbilstoši Savienības tiesību aktiem noteikt šādu atbildību arī citās nozarēs, kas nav iekļautas Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Minētajos gadījumos dalībvalstis var noteikt, ka darbuzņēmējs, kas uzņēmies valsts tiesību aktos noteiktos uzticamības pārbaudes pienākumus, netiek saukts pie atbildības.

Pamatojums

ES līmenī jēdziens “pienācīga rūpība” nav definēts. Būtu jāpanāk, ka, pārbaudot, vai apakšuzņēmējs ievērojis darba noteikumus, no atbildības nevar izvairīties arī līgumslēdzēji.

17.   grozījums

Jauns 12. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 4a. | Ja attiecīgās nozares sociālo partneru starpā nav vienošanās, kas nosaka apakšuzņēmēju līgumu slēgšanas līmeņu ierobežojumus, tad ierobežojums ir — līdz trim apakšuzņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4a.

Pamatojums

Grozījums izriet no atzinuma ieteikumu politikas jomā 28. punkta.

18.   grozījums

18. pants, jauns pants pēc 18. panta

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Jauns pants



  Noteikumu stingrības nemazināšanas klauzula



  Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nav pietiekams pamatojums, lai attaisnotu darba ņēmēju aizsardzības vispārējā līmeņa samazināšanu jomās, uz kurām attiecas šī direktīva. Tas neskar dalībvalstu un/vai sociālo partneru tiesības apstākļu mainīšanās dēļ izstrādāt citādus normatīvus, reglamentējošus vai līgumiskus noteikumus nekā tie, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas laikā, ja tiek ievērotas šajā direktīvā noteiktās obligātās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Jauns pants

Noteikumu stingrības nemazināšanas klauzula

Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nav pietiekams pamatojums, lai attaisnotu darba ņēmēju aizsardzības vispārējā līmeņa samazināšanu jomās, uz kurām attiecas šī direktīva. Tas neskar dalībvalstu un/vai sociālo partneru tiesības apstākļu mainīšanās dēļ izstrādāt citādus normatīvus, reglamentējošus vai līgumiskus noteikumus nekā tie, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas laikā, ja tiek ievērotas šajā direktīvā noteiktās obligātās prasības.

Pamatojums

Šī tā dēvētā “noteikumu stingrības nemazināšanas klauzula” tagad ir iekļauta daudzās Kopienas direktīvās, lai uzlabotu to piemērošanu dalībvalstīs. Transponējot direktīvu kādā no dalībvalstīm, nedrīkst samazināties direktīvas piemērošanas jomās pastāvošais aizsardzības līmenis, jo īpaši attiecībā uz šajā atzinumā izskatāmās direktīvas 12. pantā paredzēto solidāro atbildību.

19.   grozījums

21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 21. pants
  Ziņojums
  Komisija ne vēlāk kā 5 gadus pēc transponēšanas termiņa beigām ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs direktīvas īstenošanu, vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus. | 21. pants
  Ziņojums
  Komisija ne vēlāk kā 5 gadus pēc transponēšanas termiņa beigām ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par šīs direktīvas īstenošanu, vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

21. pants

Ziņojums

Komisija ne vēlāk kā 5 gadus pēc transponēšanas termiņa beigām ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs direktīvas īstenošanu, vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus.

21. pants

Ziņojums

Komisija ne vēlāk kā 5 gadus pēc transponēšanas termiņa beigām ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par šīs direktīvas īstenošanu, vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus.

Pamatojums

Šis grozījums saistīts ar prasību par direktīvas juridisko pamatu izvēlēties LESD 153. pantu.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/81

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas nodibinājuma statūti”

2013/C 17/13

REĢIONU KOMITEJA

| — | atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem un uzskata, ka tas ir loģisks turpinājums regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai; |
| --- | --- |

—

atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem un uzskata, ka tas ir loģisks turpinājums regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai;

| — | tāpēc atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (FE) un atzīst, ka tas ir loģisks turpinājums gan regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai, gan arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas statūtu izveidei, lai Savienības līmenī atvieglotu un veicinātu pārrobežu, starpvalstu un reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

—

tāpēc atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (FE) un atzīst, ka tas ir loģisks turpinājums gan regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai, gan arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas statūtu izveidei, lai Savienības līmenī atvieglotu un veicinātu pārrobežu, starpvalstu un reģionālo sadarbību;

| — | uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst gan vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām, gan arī vēlmei nodibinājumu darbību un finansējumu izskaidrot sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst gan vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām, gan arī vēlmei nodibinājumu darbību un finansējumu izskaidrot sabiedrībai;

| — | saprot centienus panākt līdzsvaru starp dažādajiem dalībvalstu tiesību aktu principiem attiecībā uz nodibinājumam nepieciešamajiem minimālajiem aktīviem, no vienas puses, un vēlmi atvieglot FE dibināšanu visā Eiropas Savienībā, no otras puses. Attiecībā uz pietiekamas FE uzkrājumu stabilitātes garantēšanu līdzekļu devējiem un iedzīvotājiem Komiteja tomēr ir piesardzīga. Tā vēlas, pirmkārt, lai mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai tiktu palielināts no 25 000euro — summas, kas Komitejai šķiet nepietiekama, — uz 50 000euro, un, otrkārt, lai noteiktais aktīvu apjoms saglabātos visu FE pastāvēšanas laiku, turklāt lai šāda nosacījuma neievērošanas gadījumā tiktu paredzēta FE likvidēšana. |
| --- | --- |

—

saprot centienus panākt līdzsvaru starp dažādajiem dalībvalstu tiesību aktu principiem attiecībā uz nodibinājumam nepieciešamajiem minimālajiem aktīviem, no vienas puses, un vēlmi atvieglot FE dibināšanu visā Eiropas Savienībā, no otras puses. Attiecībā uz pietiekamas FE uzkrājumu stabilitātes garantēšanu līdzekļu devējiem un iedzīvotājiem Komiteja tomēr ir piesardzīga. Tā vēlas, pirmkārt, lai mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai tiktu palielināts no 25 000euro — summas, kas Komitejai šķiet nepietiekama, — uz 50 000euro, un, otrkārt, lai noteiktais aktīvu apjoms saglabātos visu FE pastāvēšanas laiku, turklāt lai šāda nosacījuma neievērošanas gadījumā tiktu paredzēta FE likvidēšana.

| Ziņotāja | Sonas un Luāras reģiona padomes priekšsēdētāja vietniece Claudette BRUNET-LECHENAULT kdze (FR/PSE) |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem
  COM(2012) 35 final |

Ziņotāja

Sonas un Luāras reģiona padomes priekšsēdētāja vietniece Claudette BRUNET-LECHENAULT kdze (FR/PSE)

Atsauces dokuments

Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem

COM(2012) 35 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | apzinās, ka nodibinājumiem Eiropā ir būtiska ekonomiska nozīme ikvienā sabiedrības interešu jomā, taču jo īpaši tajās jomās, kas skar vietējo un reģionālo pašvaldību kompetenci, proti, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu, sociālās nodrošināšanas, mākslas un kultūras, izglītības un apmācības, zinātnes, pētniecības un inovācijas, kā arī vides jomā; |
| --- | --- |

1.

apzinās, ka nodibinājumiem Eiropā ir būtiska ekonomiska nozīme ikvienā sabiedrības interešu jomā, taču jo īpaši tajās jomās, kas skar vietējo un reģionālo pašvaldību kompetenci, proti, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu, sociālās nodrošināšanas, mākslas un kultūras, izglītības un apmācības, zinātnes, pētniecības un inovācijas, kā arī vides jomā;

| 2. | zina un pauž nožēlu par grūtībām, ar kādām nodibinājumiem jāsaskaras, lai, īstenojot pārrobežu un starpvalstu projektus, pārvarētu valstu robežu radītos ierobežojumus, — tie rada ievērojamas izmaksas par konsultācijām vai strukturālas izmaksas, taču šos līdzekļus efektīvāk varētu izmantot sociālo uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

2.

zina un pauž nožēlu par grūtībām, ar kādām nodibinājumiem jāsaskaras, lai, īstenojot pārrobežu un starpvalstu projektus, pārvarētu valstu robežu radītos ierobežojumus, — tie rada ievērojamas izmaksas par konsultācijām vai strukturālas izmaksas, taču šos līdzekļus efektīvāk varētu izmantot sociālo uzdevumu veikšanai;

| 3. | atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem un uzskata, ka tas ir loģisks turpinājums regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem un uzskata, ka tas ir loģisks turpinājums regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanai;

| 4. | atzinīgi vērtē arī to, ka Komisijas priekšlikums iekļaujas plašākā perspektīvā sociālās un solidārās ekonomikas darbību nodrošināšanai saistībā ar iekšējo tirgu, un cer, ka Eiropas nodibinājuma statūtu pieņemšana pavērs ceļu Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtu pieņemšanai; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē arī to, ka Komisijas priekšlikums iekļaujas plašākā perspektīvā sociālās un solidārās ekonomikas darbību nodrošināšanai saistībā ar iekšējo tirgu, un cer, ka Eiropas nodibinājuma statūtu pieņemšana pavērs ceļu Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtu pieņemšanai;

| 5. | uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām; |
| --- | --- |

5.

uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām;

| 6. | atzīmē, ka statūti veidojami tā, lai iedzīvotājiem būtu vairāk skaidrības par nodibinājumu darbību un finansējumu; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka statūti veidojami tā, lai iedzīvotājiem būtu vairāk skaidrības par nodibinājumu darbību un finansējumu;

| 7. | vēlas, pirmkārt, lai tiktu stiprināts FE Eiropas aspekts, turklāt ne vien FE dibināšanas, bet visas tā pastāvēšanas laikā, un, otrkārt, lai FE piemērojamie tiesību akti pēc iespējas būtu saistīti ar regulas projektu un katra FE statūtiem, savukārt atsauces uz valstu tiesību aktiem tiktu ierobežotas; |
| --- | --- |

7.

vēlas, pirmkārt, lai tiktu stiprināts FE Eiropas aspekts, turklāt ne vien FE dibināšanas, bet visas tā pastāvēšanas laikā, un, otrkārt, lai FE piemērojamie tiesību akti pēc iespējas būtu saistīti ar regulas projektu un katra FE statūtiem, savukārt atsauces uz valstu tiesību aktiem tiktu ierobežotas;

| 8. | atgādina, ka FE savu uzdevumu veikšanai var piesaistīt gan privāto fondu līdzekļus, gan arī publisko finansējumu, tāpēc to pienākumos jābūt kontu pārskatu iesniegšanai par līdzekļu izlietojumu, turklāt pārskatiem jābūt pieejamiem ne vien FE finansētājiem, bet arī Eiropas Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka FE savu uzdevumu veikšanai var piesaistīt gan privāto fondu līdzekļus, gan arī publisko finansējumu, tāpēc to pienākumos jābūt kontu pārskatu iesniegšanai par līdzekļu izlietojumu, turklāt pārskatiem jābūt pieejamiem ne vien FE finansētājiem, bet arī Eiropas Savienības iedzīvotājiem;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Nodibinājumu nozares ekonomiskā nozīme

| 9. | uzskata, ka nodibinājumu nozarei, kuras kopējie ikgadējie izdevumi ir 150 miljardi euro un kura nodrošina pilna laika darbu gandrīz miljonam Eiropas Savienības iedzīvotāju, ir būtiska ekonomiskā nozīme; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka nodibinājumu nozarei, kuras kopējie ikgadējie izdevumi ir 150 miljardi euro un kura nodrošina pilna laika darbu gandrīz miljonam Eiropas Savienības iedzīvotāju, ir būtiska ekonomiskā nozīme;

| 10. | atzīmē, ka nodibinājumiem ir jādarbojas ārpus vienas valsts robežām, lai reaģētu uz tādām transversālām parādībām kā migrācija, sociālā un ekonomiskā attīstība, zinātnes izcilība, cilvēktiesības, vide u. c. jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka nodibinājumiem ir jādarbojas ārpus vienas valsts robežām, lai reaģētu uz tādām transversālām parādībām kā migrācija, sociālā un ekonomiskā attīstība, zinātnes izcilība, cilvēktiesības, vide u. c. jautājumiem;

| 11. | jo īpaši uzsver šo fondu lomu centienos mobilizēt resursus un radošuma potenciālu laikā, kad Eiropu pārņēmusi ievērojama politiskā, finanšu un sociālā krīze un kad ir svarīgi izpētīt visas iespējas, lai stiprinātu Eiropas Savienību un nodrošinātu tās iedzīvotājiem nākotni un izaugsmes perspektīvas; |
| --- | --- |

11.

jo īpaši uzsver šo fondu lomu centienos mobilizēt resursus un radošuma potenciālu laikā, kad Eiropu pārņēmusi ievērojama politiskā, finanšu un sociālā krīze un kad ir svarīgi izpētīt visas iespējas, lai stiprinātu Eiropas Savienību un nodrošinātu tās iedzīvotājiem nākotni un izaugsmes perspektīvas;

Apjomīgie un dārgie administratīvie ierobežojumi

| 12. | secina, ka nodibinājumi savā starpvalstu un pārrobežu darbībā var saskarties ar valstu tiesību normu izraisītām grūtībām, jo noteikumi paredz daļu no nodibinājuma resursiem tērēt konsultācijām un dažādiem administratīviem izdevumiem. Tiek lēsts, ka šādiem izdevumiem ik gadu tiek tērēti 90-102 miljoni euro, taču šos līdzekļus varētu izmantot projektu īstenošanai sabiedrības interesēs, to veicot gan nodibinājumam pašam, gan sadarbībā ar citiem nodibinājumiem vai vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

12.

secina, ka nodibinājumi savā starpvalstu un pārrobežu darbībā var saskarties ar valstu tiesību normu izraisītām grūtībām, jo noteikumi paredz daļu no nodibinājuma resursiem tērēt konsultācijām un dažādiem administratīviem izdevumiem. Tiek lēsts, ka šādiem izdevumiem ik gadu tiek tērēti 90-102 miljoni euro, taču šos līdzekļus varētu izmantot projektu īstenošanai sabiedrības interesēs, to veicot gan nodibinājumam pašam, gan sadarbībā ar citiem nodibinājumiem vai vietējām pašvaldībām;

Statūti, kas, izmantojot nodibinājumu lomu, stiprina Eiropas pilsoņu iniciatīvu

| 13. | uzsver, ka nodibinājumu izveidei ierosme bieži vien nāk no privāttiesību subjekta (juridiskas personas — privātpersonas vai uzņēmuma) un ka nodibinājumu darbība vērsta uz Eiropas iedzīvotājiem ļoti svarīgu vispārējas nozīmes projektu īstenošanu, kas nereti skar reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences jomas, proti, sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, sociālo nodrošinājumu, mākslu un kultūru, izglītību un apmācību, zinātni, pētniecību un inovāciju utt.; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka nodibinājumu izveidei ierosme bieži vien nāk no privāttiesību subjekta (juridiskas personas — privātpersonas vai uzņēmuma) un ka nodibinājumu darbība vērsta uz Eiropas iedzīvotājiem ļoti svarīgu vispārējas nozīmes projektu īstenošanu, kas nereti skar reģionālo un vietējo pašvaldību kompetences jomas, proti, sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, sociālo nodrošinājumu, mākslu un kultūru, izglītību un apmācību, zinātni, pētniecību un inovāciju utt.;

| 14. | uzskata, ka tādas jaunas juridiskās formas izvēle, kas ir alternatīva valstu statūtiem un kas atbilst “Eiropas nodibinājuma” statūtiem, ir būtisks instruments nodibinājumu lomas nostiprināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka tādas jaunas juridiskās formas izvēle, kas ir alternatīva valstu statūtiem un kas atbilst “Eiropas nodibinājuma” statūtiem, ir būtisks instruments nodibinājumu lomas nostiprināšanai Eiropas Savienībā;

| 15. | tāpēc atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (FE) un atzīst, ka tas ir loģisks turpinājums gan darbam, kas saistīts ar regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanu, gan arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas statūtu izveidei, lai Savienības līmenī atvieglotu un veicinātu pārrobežu, starpvalstu un reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

15.

tāpēc atbalsta Komisijas ierosināto projektu regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (FE) un atzīst, ka tas ir loģisks turpinājums gan darbam, kas saistīts ar regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanu, gan arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas statūtu izveidei, lai Savienības līmenī atvieglotu un veicinātu pārrobežu, starpvalstu un reģionālo sadarbību;

| 16. | tā kā Līgumos nav īpašu noteikumu, kas ES iestādēm šajā sakarā paredzētu tiešu kompetenci, uzskata, ka vienīgais atbilstīgais juridiskais pamats regulas priekšlikumam ir LESD 352. pants, kurā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu vienprātīgi pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu kādu no Līgumos noteiktajiem mērķiem. Šāds risinājums saskan arī ar iepriekš izdarīto izvēli, kad tika pieņemti noteikumi attiecībā uz citiem statūtiem, piemēram, Eiropas uzņēmumu vai Eiropas ekonomisko interešu grupu statūtiem, turklāt tas nekādā ziņā neskar valstu regulējumu attiecībā uz nodibinājumiem. Komiteja arī uzsver, ka no 19 valstu parlamentiem, kas sākuši izskatīt regulas priekšlikumu, izmantojot subsidiaritātes principa piemērošanas agrīnas brīdināšanas mehānismu, saņemts tikai viens argumentēts atzinums; |
| --- | --- |

16.

tā kā Līgumos nav īpašu noteikumu, kas ES iestādēm šajā sakarā paredzētu tiešu kompetenci, uzskata, ka vienīgais atbilstīgais juridiskais pamats regulas priekšlikumam ir LESD 352. pants, kurā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu vienprātīgi pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu kādu no Līgumos noteiktajiem mērķiem. Šāds risinājums saskan arī ar iepriekš izdarīto izvēli, kad tika pieņemti noteikumi attiecībā uz citiem statūtiem, piemēram, Eiropas uzņēmumu vai Eiropas ekonomisko interešu grupu statūtiem, turklāt tas nekādā ziņā neskar valstu regulējumu attiecībā uz nodibinājumiem. Komiteja arī uzsver, ka no 19 valstu parlamentiem, kas sākuši izskatīt regulas priekšlikumu, izmantojot subsidiaritātes principa piemērošanas agrīnas brīdināšanas mehānismu, saņemts tikai viens argumentēts atzinums;

| 17. | uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst gan vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām, gan arī vēlmei nodibinājumu darbību un finansējumu izskaidrot sabiedrībai; |
| --- | --- |

17.

uzsver: lai nodibinājumiem būtu iespēja labāk īstenot pārrobežu un starpvalstu projektus, turklāt darot to gan vieniem pašiem, gan sadarbībā ar valstu, vietējiem un reģionāliem partneriem, statūtiem būtu jāatbilst gan vienkāršošanas, efektivitātes un tiesiskā nodrošinājuma prasībām, gan arī vēlmei nodibinājumu darbību un finansējumu izskaidrot sabiedrībai;

Uzsvars Eiropas aspektam

| 18. | vēlas, lai priekšplānā skaidrāk tiktu izvirzīta FE Eiropas dimensija, panākot, ka nodibinājumi īsteno — vai radīti ar mērķi īstenot — pārrobežu un starpvalstu pasākumus, turklāt ne vien FE dibināšanas, bet visā tā pastāvēšanas laikā; |
| --- | --- |

18.

vēlas, lai priekšplānā skaidrāk tiktu izvirzīta FE Eiropas dimensija, panākot, ka nodibinājumi īsteno — vai radīti ar mērķi īstenot — pārrobežu un starpvalstu pasākumus, turklāt ne vien FE dibināšanas, bet visā tā pastāvēšanas laikā;

| 19. | šajā sakarā pauž nozēlu, ka regulas projektā bieži izmantota atsauce uz dalībvalstu tiesību aktiem. Komiteja uzskata, ka šāda pieeja Eiropas nodibinājumiem rada tiesisku nenoteiktību, ja noteikumi nav saskaņoti; |
| --- | --- |

19.

šajā sakarā pauž nozēlu, ka regulas projektā bieži izmantota atsauce uz dalībvalstu tiesību aktiem. Komiteja uzskata, ka šāda pieeja Eiropas nodibinājumiem rada tiesisku nenoteiktību, ja noteikumi nav saskaņoti;

Vajadzība pēc skaidrības, ticamības un pārredzamības

| 20. | atgādina, ka FE savu uzdevumu veikšanai var piesaistīt gan privāto fondu līdzekļus, gan arī publisko finansējumu, tāpēc to pienākums ir līdzekļu devējiem un finansētājiem, kā arī, vispārīgāk raugoties, Eiropas Savienības iedzīvotājiem nodrošināt gan lielāku drošību stabilitātes ziņā, gan pilnīgu pārredzamību nodibinājuma pārvaldības un tam piešķirto līdzekļu izlietojuma ziņā; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka FE savu uzdevumu veikšanai var piesaistīt gan privāto fondu līdzekļus, gan arī publisko finansējumu, tāpēc to pienākums ir līdzekļu devējiem un finansētājiem, kā arī, vispārīgāk raugoties, Eiropas Savienības iedzīvotājiem nodrošināt gan lielāku drošību stabilitātes ziņā, gan pilnīgu pārredzamību nodibinājuma pārvaldības un tam piešķirto līdzekļu izlietojuma ziņā;

FE mērķa skaidrojums

| 21. | uzsver, ka jēdzieni “sabiedriskais labums” un “sabiedrības kopējās intereses” dažādās dalībvalstīs nozīmē atšķirīgas lietas, tāpēc atsevišķos gadījumos var attiekties vai nu uz procedūru vai uz īpašu juridisko statusu valsts tiesību aktos, vai arī uz konkrētu fiskālo pieeju. Tāpēc Komiteja ierosina terminu lietojumu saskaņot un, lai noteiktu FE mērķi ārpus fiskālās pieejas, visās dalībvalstīs vienādi izmantot jēdzienu “sabiedrības intereses”; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jēdzieni “sabiedriskais labums” un “sabiedrības kopējās intereses” dažādās dalībvalstīs nozīmē atšķirīgas lietas, tāpēc atsevišķos gadījumos var attiekties vai nu uz procedūru vai uz īpašu juridisko statusu valsts tiesību aktos, vai arī uz konkrētu fiskālo pieeju. Tāpēc Komiteja ierosina terminu lietojumu saskaņot un, lai noteiktu FE mērķi ārpus fiskālās pieejas, visās dalībvalstīs vienādi izmantot jēdzienu “sabiedrības intereses”;

| 22. | lai novērstu jebkādu iespēju, ka FE veiktie pasākumi atbalsta ar profesionālo sportu saistītu praksi, ierosina 5. pantā definēt jēdzienu “amatieru sports”; |
| --- | --- |

22.

lai novērstu jebkādu iespēju, ka FE veiktie pasākumi atbalsta ar profesionālo sportu saistītu praksi, ierosina 5. pantā definēt jēdzienu “amatieru sports”;

Virzība uz lielāku ticamību

| 23. | saprot centienus panākt līdzsvaru starp dažādajiem dalībvalstu tiesību aktu principiem attiecībā uz nodibinājumam nepieciešamajiem minimālajiem aktīviem, no vienas puses, un vēlmi atvieglot FE dibināšanu visā Eiropas Savienībā, no otras puses. Attiecībā uz pietiekamas FE uzkrājumu stabilitātes garantēšanu līdzekļu devējiem un iedzīvotājiem Komiteja tomēr ir piesardzīga. Tā vēlas, pirmkārt, lai mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai tiktu palielināts no 25 000euro — summas, kas Komitejai šķiet nepietiekama, — uz 50 000euro, un, otrkārt, lai noteiktais aktīvu apjoms saglabātos visu FE pastāvēšanas laiku, turklāt lai šāda nosacījuma neievērošanas gadījumā tiktu paredzēta FE likvidēšana; |
| --- | --- |

23.

saprot centienus panākt līdzsvaru starp dažādajiem dalībvalstu tiesību aktu principiem attiecībā uz nodibinājumam nepieciešamajiem minimālajiem aktīviem, no vienas puses, un vēlmi atvieglot FE dibināšanu visā Eiropas Savienībā, no otras puses. Attiecībā uz pietiekamas FE uzkrājumu stabilitātes garantēšanu līdzekļu devējiem un iedzīvotājiem Komiteja tomēr ir piesardzīga. Tā vēlas, pirmkārt, lai mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai tiktu palielināts no 25 000euro — summas, kas Komitejai šķiet nepietiekama, — uz 50 000euro, un, otrkārt, lai noteiktais aktīvu apjoms saglabātos visu FE pastāvēšanas laiku, turklāt lai šāda nosacījuma neievērošanas gadījumā tiktu paredzēta FE likvidēšana;

| 24. | uzskata, ka FE būtībā ir bezpeļņas pasākums, tomēr vienlaikus pieņem, ka tam ekonomiska darbība var būt jāveic tādu uzdevumu īstenošanai, kas ir sabiedrības interesēs. Tāpēc Komiteja ierosina grozīt 11. pantu, lai labāk definētu ierobežojumus FE ekonomiskajai darbībai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka FE būtībā ir bezpeļņas pasākums, tomēr vienlaikus pieņem, ka tam ekonomiska darbība var būt jāveic tādu uzdevumu īstenošanai, kas ir sabiedrības interesēs. Tāpēc Komiteja ierosina grozīt 11. pantu, lai labāk definētu ierobežojumus FE ekonomiskajai darbībai;

| 25. | uzskata, ka FE valdes un uzraudzības iestādes locekļu atalgojuma jautājums ir saistīts ar FE raksturīgo bezpeļņas darbību, tāpēc regulas projektā šajā jautājumā būtu jāparedz konkrēti noteikumi; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka FE valdes un uzraudzības iestādes locekļu atalgojuma jautājums ir saistīts ar FE raksturīgo bezpeļņas darbību, tāpēc regulas projektā šajā jautājumā būtu jāparedz konkrēti noteikumi;

| 26. | vēlas, lai tiktu izskaidroti interešu konfliktu novēršanas principi, jo dokumenta pašreizējā redakcijā iespējama atšķirīga interpretācija, kas var izraisīt pilnīgi pretēju efektu, nekā iecerēts; |
| --- | --- |

26.

vēlas, lai tiktu izskaidroti interešu konfliktu novēršanas principi, jo dokumenta pašreizējā redakcijā iespējama atšķirīga interpretācija, kas var izraisīt pilnīgi pretēju efektu, nekā iecerēts;

| 27. | piekrīt noteikumiem attiecībā uz grāmatvedības un pārredzamības aspektiem, taču ierosina paskaidrot un precizēt, kā FE darbība tiks kontrolēta un kā tiks publiskota informācija par to; |
| --- | --- |

27.

piekrīt noteikumiem attiecībā uz grāmatvedības un pārredzamības aspektiem, taču ierosina paskaidrot un precizēt, kā FE darbība tiks kontrolēta un kā tiks publiskota informācija par to;

Nepieciešama saskaņošana

| 28. | īpašu uzmanību velta budžeta disciplīnas jautājumam, kas arī noteica izvēli par labu FE uzraudzības iestādes izveidošanai dalībvalstīs un nevis Eiropas līmeņa procedūras vai struktūras izveidošanai; |
| --- | --- |

28.

īpašu uzmanību velta budžeta disciplīnas jautājumam, kas arī noteica izvēli par labu FE uzraudzības iestādes izveidošanai dalībvalstīs un nevis Eiropas līmeņa procedūras vai struktūras izveidošanai;

| 29. | atzīst, ka nodibinājuma statūtu regulas projektā ir lietderīgi iekļaut ar nodokļiem saistītus noteikumus, taču ir piesardzīga attiecībā uz to, ka FE automātiski varētu piemērot tādu pašu nodokļu režīmu, kāds tiek piemērots dalībvalstī dibinātajām sabiedriskā labuma struktūrām, jo attiecībā uz nosacījumiem īpaša nodokļu režīma noteikšanai dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības. |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka nodibinājuma statūtu regulas projektā ir lietderīgi iekļaut ar nodokļiem saistītus noteikumus, taču ir piesardzīga attiecībā uz to, ka FE automātiski varētu piemērot tādu pašu nodokļu režīmu, kāds tiek piemērots dalībvalstī dibinātajām sabiedriskā labuma struktūrām, jo attiecībā uz nosacījumiem īpaša nodokļu režīma noteikšanai dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības.

III.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Grozījums Nr. 1

2. panta 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:






  5) | „sabiedriskā labuma struktūra” ir nodibinājums ar sabiedriskā labuma mērķi un/vai tam līdzīga juridiska persona, kam ir sabiedriskā labuma mērķis, kam nav dalībnieku un kas ir veidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

5)

„sabiedriskā labuma struktūra” ir nodibinājums ar sabiedriskā labuma mērķi un/vai tam līdzīga juridiska persona, kam ir sabiedriskā labuma mērķis, kam nav dalībnieku un kas ir veidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 5) | „sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēs dibināta struktūra” ir nodibinājums ar sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēm atbilstošu mērķi un/vai tam līdzīga juridiska persona, kam ir sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēm atbilstošs mērķis, kam nav dalībnieku un kas ir veidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

5)

„sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēs dibināta struktūra” ir nodibinājums ar sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēm atbilstošu mērķi un/vai tam līdzīga juridiska persona, kam ir sabiedriskā labuma
  sabiedrības interesēm atbilstošs mērķis, kam nav dalībnieku un kas ir veidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

Pamatojums

Ziņotāja 1. grozījumā ierosina, ka “sabiedriska labuma” jāaizstāj ar “sabiedrības interesēs”.

Grozījums Nr. 2

5. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants
  Sabiedriskā labuma mērķis
  1.   FE ir patstāvīga struktūra, kas dibināta sabiedriskā labuma mērķim. | 5. pants

  Sabiedriskā labuma mērķis Mērķis — sabiedrības intereses
  1.   FE ir patstāvīga struktūra, kas dibināta sabiedriskā labuma mērķim
  sabiedrības interesēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5. pants

Sabiedriskā labuma mērķis

1.   FE ir patstāvīga struktūra, kas dibināta sabiedriskā labuma mērķim.

5. pants

Sabiedriskā labuma mērķis Mērķis — sabiedrības intereses

1.   FE ir patstāvīga struktūra, kas dibināta sabiedriskā labuma mērķim
  sabiedrības interesēs.

Pamatojums

Jēdziena “sabiedrības interesēs” lietošana ļauj saskaņot jēdzienus “sabiedriskais labums” un “kopējās intereses” un mazina iespēju, ka šādi jēdzieni tiks sajaukti ar nodokļu tiesību jēdzieniem vai arī ar tiem jēdzieniem dalībvalstu publiskajās tiesībās, kurus izmanto īpaša statusa vai īpaša nodokļu režīma noteikšanai valsts tiesību nodibinājumiem.

Grozījums Nr. 3

5. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants
  Sabiedriskā labuma mērķis | 5. pants
  Sabiedriskā labuma mērķis |
| 2.   FE darbojas sabiedrības kopējās interesēs. | 2.   FE darbojas sabiedrības kopējās interesēs. |
| FE var veidot tikai šādiem mērķiem, kuriem neatgriezeniski izmanto tā aktīvus: | FE var veidot tikai šādiem mērķiem, kuriem neatgriezeniski izmanto tā aktīvus: |
| (a) | [...] |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5. pants

Sabiedriskā labuma mērķis

5. pants

Sabiedriskā labuma mērķis

2.   FE darbojas sabiedrības kopējās interesēs.

2.   FE darbojas sabiedrības kopējās interesēs.

FE var veidot tikai šādiem mērķiem, kuriem neatgriezeniski izmanto tā aktīvus:

FE var veidot tikai šādiem mērķiem, kuriem neatgriezeniski izmanto tā aktīvus:

(a)

[...]

| (a) | [...] |
| --- | --- |

(a)

[...]

| (r) | amatieru sports; |
| --- | --- |

(r)

amatieru sports;

| (r) | amatieru sports, kas definējams kā personu nodarbošanās ar sportu, par to nesaņemot regulārus un būtiskus ienākumus; |
| --- | --- |

(r)

amatieru sports, kas definējams kā personu nodarbošanās ar sportu, par to nesaņemot regulārus un būtiskus ienākumus;

| (s) | [...]. |
| --- | --- |

(s)

[...].

| (s) | [...]. |
| --- | --- |

(s)

[...].

| (t) | aizsardzība personām, kas cietušas no jebkura veida vardarbības. |
| --- | --- |

(t)

aizsardzība personām, kas cietušas no jebkura veida vardarbības.

Pamatojums

Komiteja uzskata, ka jēdzienu “amatieru sports” ir lietderīgi definēt precīzāk, jo dalībvalstīs attiecībā uz dažādiem sporta veidiem prakse ir atšķirīga un ar dažiem sporta veidiem, kas tiek uzskatīti par amatieru sportu, cilvēki nodarbojas tādā līmenī un tādos apstākļos, kas pielīdzināmi profesionālajam sportam, un tas neatbilst sabiedrības interešu jomai.

Turklāt šķiet lietderīgi iekļaut aizsardzību personām, kas cietušas no jebkura veida vardarbības, uzsverot, ka svarīga nozīme ir sadarbībai ar trešām valstīm, kuras minētas nākamajā punktā.

Grozījums Nr. 4

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants
  Pārrobežu aspekts | 6. pants

  Pārrobežu
  Eiropas aspekts |
| Reģistrācijas brīdī FE darbojas vismaz divās dalībvalstīs vai tam ir statūtos noteikts mērķis darboties vismaz divās dalībvalstīs. | Reģistrācijas brīdī FE
  darbojas vismaz divās dalībvalstīs vai tam ir statūtos ir noteikts mērķis darboties vismaz divās dalībvalstīs. |
| | Tūlīt pēc reģistrācijas FE darbojas vismaz divās dalībvalstīs.



  FE turpina darboties vismaz divās dalībvalstīs visu tā pastāvēšanas laiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6. pants

Pārrobežu aspekts

6. pants

Pārrobežu
  Eiropas aspekts

Reģistrācijas brīdī FE darbojas vismaz divās dalībvalstīs vai tam ir statūtos noteikts mērķis darboties vismaz divās dalībvalstīs.

Reģistrācijas brīdī FE
  darbojas vismaz divās dalībvalstīs vai tam ir statūtos ir noteikts mērķis darboties vismaz divās dalībvalstīs.

Tūlīt pēc reģistrācijas FE darbojas vismaz divās dalībvalstīs.

FE turpina darboties vismaz divās dalībvalstīs visu tā pastāvēšanas laiku.

Pamatojums

Grozījums iesniegts ar mērķi stiprināt FE Eiropas dimensiju, lai nodrošinātu faktisku darbību vairākās dalībvalstīs ne tikai FE izveides brīdī, bet visā tā pastāvēšanas laikā. Jaunizveidotam FE, kas reģistrācijas brīdī vēl nav gatavs darbībai, Eiropas dimensija jāiekļauj statūtos noteiktā mērķī. Tas arī izskaidro grozījumu šā punkta formulējumā.

Grozījums Nr. 5

7. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants
  Aktīvi
  2.   FE aktīvu vērtība ir ekvivalenta vismaz EUR 25 000. | 7. pants
  Aktīvi
  2.   FE aktīvu vērtība ir ekvivalenta vismaz EUR 25 000
  50 000 gan FE reģistrēšanas, gan arī visā tā pastāvēšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7. pants

Aktīvi

2.   FE aktīvu vērtība ir ekvivalenta vismaz EUR 25 000.

7. pants

Aktīvi

2.   FE aktīvu vērtība ir ekvivalenta vismaz EUR 25 000
  50 000 gan FE reģistrēšanas, gan arī visā tā pastāvēšanas laikā.

Pamatojums

Lai nodrošinātu FE stabilitāti un uzticamību, Komiteja ierosina noteikt, ka mazākais nepieciešamais aktīvu apjoms FE reģistrēšanai ir 50 000euro un ka noteiktais aktīvu apjoms saglabājams visu FE pastāvēšanas laiku.

Grozījums Nr. 6

10. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants
  Tiesībspēja un rīcībspēja
  1.   FE ir pilna tiesībspēja un rīcībspēja visās dalībvalstīs. | 10. pants
  Tiesībspēja un rīcībspēja
  1.   FE ir pilna tiesībspēja un rīcībspēja visās dalībvalstīs, ja šajā regulā nav noteikti ierobežojumi. |
| Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE ir visas darbības veikšanai nepieciešamās tiesības, tostarp tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, piešķirt dotācijas, piesaistīt līdzekļus, saņemt un turēt visa veida ziedojumus, t. sk. akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, mantojumus un dāvinājumus natūrā, kas saņemti no jebkura likumīga avota, tostarp trešām valstīm. | Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE ir visas darbības veikšanai nepieciešamās tiesības, tostarp tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, piešķirt dotācijas, piesaistīt līdzekļus, saņemt un turēt visa veida ziedojumus, t. sk. akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, mantojumus un dāvinājumus natūrā, kas saņemti no jebkura likumīga avota, tostarp trešām valstīm. |
| Ja nepieciešams darbības veikšanai, FE ir tiesības veikt uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī. | Ja nepieciešams darbības veikšanai, FE ir tiesības veikt uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

10. pants

Tiesībspēja un rīcībspēja

1.   FE ir pilna tiesībspēja un rīcībspēja visās dalībvalstīs.

10. pants

Tiesībspēja un rīcībspēja

1.   FE ir pilna tiesībspēja un rīcībspēja visās dalībvalstīs, ja šajā regulā nav noteikti ierobežojumi.

Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE ir visas darbības veikšanai nepieciešamās tiesības, tostarp tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, piešķirt dotācijas, piesaistīt līdzekļus, saņemt un turēt visa veida ziedojumus, t. sk. akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, mantojumus un dāvinājumus natūrā, kas saņemti no jebkura likumīga avota, tostarp trešām valstīm.

Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE ir visas darbības veikšanai nepieciešamās tiesības, tostarp tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, piešķirt dotācijas, piesaistīt līdzekļus, saņemt un turēt visa veida ziedojumus, t. sk. akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, mantojumus un dāvinājumus natūrā, kas saņemti no jebkura likumīga avota, tostarp trešām valstīm.

Ja nepieciešams darbības veikšanai, FE ir tiesības veikt uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī.

Ja nepieciešams darbības veikšanai, FE ir tiesības veikt uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī.

Pamatojums

Norāde, ka FE ir pilna tiesībspēja un rīcībspēja visās dalībvalstīs, ir jāpapildina, jo 11. pantā ir paredzēti ekonomiskās darbības ierobežojumi (sabiedrības interesēm atbilstošu mērķu sasniegšana; ekonomisko darbību, kas nav saistīta ar FE mērķi, kurš atbilst sabiedrības interesēm, drīkst veikt apmērā, kas nepārsniedz 10 % no FE gada neto apgrozījuma, ar nosacījumu, ka nesaistītās darbības rezultāti pārskatos tiek uzrādīti atsevišķi un gūtā peļņa tiek izmantota vienīgi tā sabiedrības interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanai).

Grozījums Nr. 7

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants
  Ekonomiskā darbība | 11. pants
  Ekonomiskā darbība |
| 1.   Ja statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var brīvi veikt tirdzniecību vai kādu citu ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka gūtā peļņa tiek izmantota vienīgi tā sabiedriskā labuma mērķa (mērķu) sasniegšanai. | 1.   Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var veikt ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka tā nav nodalāma no FE darbības sabiedrības interesēs veicamo uzdevumu īstenošanai un ka gūtā peļņa tiek izmantota tā sabiedriskā labuma mērķa sasniegšanai.
  turklāt tā, ka ekonomiskā darbība ir tikai papildu darbība. Ja statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var brīvi veikt tirdzniecību vai kādu citu ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka gūtā peļņa tiek izmantota vienīgi tā sabiedriskā labuma mērķa (mērķu) sasniegšanai. |
| 2.   Ekonomisko darbību, kas nav saistīta ar FE sabiedriskā labuma mērķi, drīkst veikt apmērā, kas nepārsniedz 10 % no FE gada neto apgrozījuma, ar nosacījumu, ka nesaistītās darbības rezultāti pārskatos tiek uzrādīti atsevišķi. | 2.   Ekonomisko darbību, kas nav saistīta ar FE
  sabiedriskā labuma mērķi sabiedrības interesēs, drīkst veikt tikai apmērā, kas nepārsniedz 10 % no FE gada neto apgrozījuma
  resursiem, ar nosacījumu, ka nesaistītās darbības rezultāti pārskatos tiek uzrādīti atsevišķi un ka tie pilnībā veltīti sabiedrības interesēs veiktu uzdevumu izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

11. pants

Ekonomiskā darbība

11. pants

Ekonomiskā darbība

1.   Ja statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var brīvi veikt tirdzniecību vai kādu citu ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka gūtā peļņa tiek izmantota vienīgi tā sabiedriskā labuma mērķa (mērķu) sasniegšanai.

1.   Ja tā statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var veikt ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka tā nav nodalāma no FE darbības sabiedrības interesēs veicamo uzdevumu īstenošanai un ka gūtā peļņa tiek izmantota tā sabiedriskā labuma mērķa sasniegšanai.
  turklāt tā, ka ekonomiskā darbība ir tikai papildu darbība. Ja statūtos nav noteikti ierobežojumi, FE var brīvi veikt tirdzniecību vai kādu citu ekonomisko darbību ar nosacījumu, ka gūtā peļņa tiek izmantota vienīgi tā sabiedriskā labuma mērķa (mērķu) sasniegšanai.

2.   Ekonomisko darbību, kas nav saistīta ar FE sabiedriskā labuma mērķi, drīkst veikt apmērā, kas nepārsniedz 10 % no FE gada neto apgrozījuma, ar nosacījumu, ka nesaistītās darbības rezultāti pārskatos tiek uzrādīti atsevišķi.

2.   Ekonomisko darbību, kas nav saistīta ar FE
  sabiedriskā labuma mērķi sabiedrības interesēs, drīkst veikt tikai apmērā, kas nepārsniedz 10 % no FE gada neto apgrozījuma
  resursiem, ar nosacījumu, ka nesaistītās darbības rezultāti pārskatos tiek uzrādīti atsevišķi un ka tie pilnībā veltīti sabiedrības interesēs veiktu uzdevumu izpildei.

Pamatojums

Ierosinātā grozījuma mērķis ir precīzāk formulēt Eiropas nodibinājumu ekonomisko darbību, lai izvairītos no situācijas, kad, neatļautā veidā īstenojot komerciālu, ar FE mērķi nesaistītu darbību, zūd FE kā bezpeļņas organizācijas būtība.

Grozījums Nr. 8

21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 21. pants
  Reģistrācija | 21. pants
  Reģistrācija |
| 1.   FE reģistrē vienā dalībvalstī. | 1.   FE reģistrē vienā
  tajā dalībvalstī, kurā reģistrēta tā juridiskā adrese. |
| 2.   FE, kurš ir dibināts, veicot tādu divu sabiedriskā labuma struktūru apvienošanu, kuras juridiski nodibinātas vienā un tajā pašā dalībvalstī, tiek reģistrēts šajā dalībvalstī. | 2.   FE, kurš ir dibināts, veicot tādu divu sabiedriskā labuma struktūru apvienošanu, kuras juridiski nodibinātas vienā un tajā pašā dalībvalstī, tiek reģistrēts šajā dalībvalstī. |
| 3.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārrobežu apvienošanu, tiek reģistrēts vienā no tām dalībvalstīm, kurās ir juridiski nodibinātas apvienojamās struktūras. | 3.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārrobežu apvienošanu, tiek reģistrēts tajā dalībvalstī, kurā reģistrēta tās struktūras juridiskā adrese, kurai FE tiek pievienots
  vienā no tām dalībvalstīm, kurās ir juridiski nodibinātas apvienojamās struktūras. |
| 4.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārveidi, tiek reģistrēts dalībvalstī, kurā tas ir sākotnēji juridiski nodibināts. | 4.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārveidi, tiek reģistrēts dalībvalstī, kurā tas ir sākotnēji juridiski nodibināts. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

21. pants

Reģistrācija

21. pants

Reģistrācija

1.   FE reģistrē vienā dalībvalstī.

1.   FE reģistrē vienā
  tajā dalībvalstī, kurā reģistrēta tā juridiskā adrese.

2.   FE, kurš ir dibināts, veicot tādu divu sabiedriskā labuma struktūru apvienošanu, kuras juridiski nodibinātas vienā un tajā pašā dalībvalstī, tiek reģistrēts šajā dalībvalstī.

2.   FE, kurš ir dibināts, veicot tādu divu sabiedriskā labuma struktūru apvienošanu, kuras juridiski nodibinātas vienā un tajā pašā dalībvalstī, tiek reģistrēts šajā dalībvalstī.

3.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārrobežu apvienošanu, tiek reģistrēts vienā no tām dalībvalstīm, kurās ir juridiski nodibinātas apvienojamās struktūras.

3.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārrobežu apvienošanu, tiek reģistrēts tajā dalībvalstī, kurā reģistrēta tās struktūras juridiskā adrese, kurai FE tiek pievienots
  vienā no tām dalībvalstīm, kurās ir juridiski nodibinātas apvienojamās struktūras.

4.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārveidi, tiek reģistrēts dalībvalstī, kurā tas ir sākotnēji juridiski nodibināts.

4.   FE, kurš ir dibināts, veicot pārveidi, tiek reģistrēts dalībvalstī, kurā tas ir sākotnēji juridiski nodibināts.

Pamatojums

Lai noteiktu, kur nodibinājumu reģistrēt, juridiskās noteiktības labad tiek ierosināts kā otru kritēriju ņemt vērā personisko saistību ar juridiskās adreses reģistrācijas vietu.

Grozījums Nr. 9

Pievienot jaunu pantu pēc 31. panta

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Pārvaldības principi

  1.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis.

  2.   Valdes un uzraudzības padomes locekļi savus pienākumus veic bez atlīdzības. Saskaņā ar statūtu nosacījumiem viņiem var atlīdzināt izdevumus, kas radušies, pildot pienākumus.

  3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pārvaldības principi

1.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis.

2.   Valdes un uzraudzības padomes locekļi savus pienākumus veic bez atlīdzības. Saskaņā ar statūtu nosacījumiem viņiem var atlīdzināt izdevumus, kas radušies, pildot pienākumus.

3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE.

Pamatojums

Ierosinātais grozījums atspoguļo Komitejas vēlmi precizēt pārvaldības un ētikas noteikumus, kas atbilst gan FE kā bezpeļņas organizācijas būtībai, gan no tā darbības sagaidāmajiem skaidrības un pārredzamības principiem.

Grozījums Nr. 10

32. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 32. pants
  Interešu konflikti | 32. pants
  Interešu konflikti |
| 1.   Dibinātājs un citi valdes locekļi, kam var būt uzņēmējdarbības, ģimeniskas vai citas attiecības ar dibinātāju vai šādas savstarpējas attiecības, kuras var radīt tādu faktisku vai potenciālu interešu konfliktu, kurš var ietekmēt viņa/viņas lēmumus, neveido valdes vairākumu. | 1.   Dibinātājs un citi valdes locekļi, kam var būt uzņēmējdarbības, ģimeniskas vai citas attiecības ar dibinātāju vai šādas savstarpējas attiecības, kuras var radīt tādu faktisku vai potenciālu interešu konfliktu, kurš var ietekmēt viņa/viņas lēmumus, neveido valdes vairākumu.
  Katram valdes un uzraudzības padomes loceklim rakstiski jāinformē FE par tiešu vai netiešu interesi trešā pusē, kas varētu radīt paša personīgo interešu konfliktu vai darījumā iesaistītas vai viņam radniecīgas personas interešu konfliktu ar FE interesēm. |
| 2.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis. | 2.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis.
  Valdes vai uzraudzības padomes loceklim jāizvairās no dalības apspriedēs vai lēmumu pieņemšanā, kad runa ir par struktūru vai personu, kura ir iesaistīta darījumā vai ar kuru ir radniecīgas saites, un tiek apspriesti ar tiešu vai netiešu interesi saistīti jautājumi. |
| 3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE. | 3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

32. pants

Interešu konflikti

32. pants

Interešu konflikti

1.   Dibinātājs un citi valdes locekļi, kam var būt uzņēmējdarbības, ģimeniskas vai citas attiecības ar dibinātāju vai šādas savstarpējas attiecības, kuras var radīt tādu faktisku vai potenciālu interešu konfliktu, kurš var ietekmēt viņa/viņas lēmumus, neveido valdes vairākumu.

1.   Dibinātājs un citi valdes locekļi, kam var būt uzņēmējdarbības, ģimeniskas vai citas attiecības ar dibinātāju vai šādas savstarpējas attiecības, kuras var radīt tādu faktisku vai potenciālu interešu konfliktu, kurš var ietekmēt viņa/viņas lēmumus, neveido valdes vairākumu.
  Katram valdes un uzraudzības padomes loceklim rakstiski jāinformē FE par tiešu vai netiešu interesi trešā pusē, kas varētu radīt paša personīgo interešu konfliktu vai darījumā iesaistītas vai viņam radniecīgas personas interešu konfliktu ar FE interesēm.

2.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis.

2.   Neviena persona nevar vienlaikus būt valdes un uzraudzības padomes loceklis.
  Valdes vai uzraudzības padomes loceklim jāizvairās no dalības apspriedēs vai lēmumu pieņemšanā, kad runa ir par struktūru vai personu, kura ir iesaistīta darījumā vai ar kuru ir radniecīgas saites, un tiek apspriesti ar tiešu vai netiešu interesi saistīti jautājumi.

3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE.

3.   Nekādu labumu — ne tiešu, ne netiešu — nevar sadalīt dibinātājam, valdes vai uzraudzības padomes loceklim, izpilddirektoram vai revidentam vai nodot kādai personai, kam ir uzņēmējdarbības vai ciešas ģimeniskas attiecības ar minētajām personām, ja vien tas nav paredzēts šo personu pienākumu pildīšanai FE.

Pamatojums

Ierosinātais grozījums atspoguļo Komitejas vēlmi stiprināt pārvaldības un ētikas noteikumus, kuriem jāatbilst FE skaidrības un pārredzamības principiem, kā to no FE sagaida līdzekļu devēji un, vispārīgāk raugoties, Eiropas Savienības iedzīvotāji.

Grozījums Nr. 11

33. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 33. pants
  FE pārstāvība attiecībās ar trešām personām
  Valde, kā arī jebkura cita persona, kuru valde ir pilnvarojusi un kura darbojas saskaņā ar valdes norādījumiem, var pārstāvēt FE attiecībās ar trešām personām un tiesas procesos. | 33. pants
  FE pārstāvība attiecībās ar trešām personām
  Valde, kā arī jebkura cita persona, kuru valde ir pilnvarojusi, un kura darbojas saskaņā ar valdes norādījumiem un kura iekļauta reģistrā, var pārstāvēt FE attiecībās ar trešām personām un tiesas procesos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

33. pants

FE pārstāvība attiecībās ar trešām personām

Valde, kā arī jebkura cita persona, kuru valde ir pilnvarojusi un kura darbojas saskaņā ar valdes norādījumiem, var pārstāvēt FE attiecībās ar trešām personām un tiesas procesos.

33. pants

FE pārstāvība attiecībās ar trešām personām

Valde, kā arī jebkura cita persona, kuru valde ir pilnvarojusi, un kura darbojas saskaņā ar valdes norādījumiem un kura iekļauta reģistrā, var pārstāvēt FE attiecībās ar trešām personām un tiesas procesos.

Pamatojums

Precizējums, ka tikai personas, kuru pilnvaras ir reģistrētas, var pārstāvēt FE attiecībās ar trešām personām un tiesas procesos, kā tas noteikts regulas priekšlikuma 23. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļā.

Grozījums Nr. 12

34. panta 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 34. pants
  Pārredzamība un pārskatatbildība
  5.   Gada finanšu pārskatus, ko atbilstīgi apstiprinājusi valde, dara publiski pieejamus kopā ar atzinumu, ko sniegusi par gada finanšu pārskatu revīziju atbildīgā persona, un publisko arī darbības pārskatu. | 34. pants
  Pārredzamība un pārskatatbildība
  5.   Gada finanšu pārskatus, ko atbilstīgi apstiprinājusi valde, dara publiski pieejamus kopā ar atzinumu, ko sniegusi par gada finanšu pārskatu revīziju atbildīgā persona, un publisko arī darbības pārskatu. Pārskatus publicē vismaz FE tīmekļa vietnē, un tiem ir jābūt pieejamiem visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

34. pants

Pārredzamība un pārskatatbildība

5.   Gada finanšu pārskatus, ko atbilstīgi apstiprinājusi valde, dara publiski pieejamus kopā ar atzinumu, ko sniegusi par gada finanšu pārskatu revīziju atbildīgā persona, un publisko arī darbības pārskatu.

34. pants

Pārredzamība un pārskatatbildība

5.   Gada finanšu pārskatus, ko atbilstīgi apstiprinājusi valde, dara publiski pieejamus kopā ar atzinumu, ko sniegusi par gada finanšu pārskatu revīziju atbildīgā persona, un publisko arī darbības pārskatu. Pārskatus publicē vismaz FE tīmekļa vietnē, un tiem ir jābūt pieejamiem visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem.

Pamatojums

Ierosinātais grozījums atspoguļo Komitejas vēlmi stiprināt pārvaldības un ētikas noteikumus, kuriem jāatbilst FE skaidrības un pārredzamības principiem, kā to no FE sagaida līdzekļu devēji un, vispārīgāk raugoties, Eiropas Savienības iedzīvotāji.

Grozījums Nr. 13

43. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lēmums par likvidāciju | Lēmums par likvidāciju |
| [...] | [...] |
| 2.   Uzraudzības iestāde pēc FE valdes uzklausīšanas var pieņemt lēmumu par FE likvidāciju vai gadījumā, ja tā paredzēts piemērojamos valsts tiesību aktos, ierosināt tā likvidāciju kompetentajā tiesā vienā no šiem gadījumiem: | 2.   Uzraudzības iestāde pēc FE valdes uzklausīšanas var pieņemt lēmumu par FE likvidāciju un likvidatora iecelšanu vai gadījumā, ja tā paredzēts piemērojamos valsts tiesību aktos, ierosināt tā likvidāciju un likvidatora kandidatūru kompetentajā tiesā vienā no šiem gadījumiem: |
| a) | valde nav rīkojusies 1. punktā minētajos gadījumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lēmums par likvidāciju

Lēmums par likvidāciju

[...]

[...]

2.   Uzraudzības iestāde pēc FE valdes uzklausīšanas var pieņemt lēmumu par FE likvidāciju vai gadījumā, ja tā paredzēts piemērojamos valsts tiesību aktos, ierosināt tā likvidāciju kompetentajā tiesā vienā no šiem gadījumiem:

2.   Uzraudzības iestāde pēc FE valdes uzklausīšanas var pieņemt lēmumu par FE likvidāciju un likvidatora iecelšanu vai gadījumā, ja tā paredzēts piemērojamos valsts tiesību aktos, ierosināt tā likvidāciju un likvidatora kandidatūru kompetentajā tiesā vienā no šiem gadījumiem:

a)

valde nav rīkojusies 1. punktā minētajos gadījumos;

| a) | valde nav rīkojusies 1. punktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

a)

valde nav rīkojusies 1. punktā minētajos gadījumos;

| b) | FE ilgstoši pārkāpj savus statūtus, šo regulu vai piemērojamos valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

b)

FE ilgstoši pārkāpj savus statūtus, šo regulu vai piemērojamos valsts tiesību aktus.

| b) | FE ilgstoši pārkāpj savus statūtus, šo regulu vai piemērojamos valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

b)

FE ilgstoši pārkāpj savus statūtus, šo regulu vai piemērojamos valsts tiesību aktus.

Grozījums Nr. 14

44. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Likvidācija
  1.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi valdes lēmumu saskaņā ar 43. panta 1. punkta otro rindkopu vai uzraudzības iestāde vai attiecīgos gadījumos tiesa ir pieņēmusi lēmumu par FE likvidāciju, FE aktīvus izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu. | Likvidācija
  1.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi valdes lēmumu saskaņā ar 43. panta 1. punkta otro rindkopu vai uzraudzības iestāde vai attiecīgos gadījumos tiesa ir pieņēmusi lēmumu par FE likvidāciju, FE aktīvus izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu. Likvidācijas izdevumus sedz FE. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Likvidācija

1.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi valdes lēmumu saskaņā ar 43. panta 1. punkta otro rindkopu vai uzraudzības iestāde vai attiecīgos gadījumos tiesa ir pieņēmusi lēmumu par FE likvidāciju, FE aktīvus izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu.

Likvidācija

1.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi valdes lēmumu saskaņā ar 43. panta 1. punkta otro rindkopu vai uzraudzības iestāde vai attiecīgos gadījumos tiesa ir pieņēmusi lēmumu par FE likvidāciju, FE aktīvus izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu. Likvidācijas izdevumus sedz FE.

Briselē, 2012. gada 29. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/91 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/91

---

Reģionu komitejas atzinums “Prioritārās vielas ūdens resursu politikas jomā”

2013/C 17/14

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu paplašināt prioritāro vielu sarakstu ūdens resursu politikas jomā un uzskata: lai sasniegtu ierosinātā priekšlikuma mērķus, prioritāro vielu un prioritāro bīstamo vielu sarakstā ir jāiekļauj medikamentu vielas vai vismaz jāizvērtē šāda iespēja; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu paplašināt prioritāro vielu sarakstu ūdens resursu politikas jomā un uzskata: lai sasniegtu ierosinātā priekšlikuma mērķus, prioritāro vielu un prioritāro bīstamo vielu sarakstā ir jāiekļauj medikamentu vielas vai vismaz jāizvērtē šāda iespēja;

| — | aicina Eiropas Komisijas atbildīgos dienestus pēc iespējas drīzāk pārbaudīt medikamentu vielu licencēšanu un izstrādāt ieteikumu par to laišanu ES tirgū; uzskata, ka par ietekmes uz vidi samazināšanu jādomā jau medicīnisko vielu ražošanā un licencēšanā; norāda, ka jāgādā, lai uzraudzības pasākumi vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu rentabli; |
| --- | --- |

—

aicina Eiropas Komisijas atbildīgos dienestus pēc iespējas drīzāk pārbaudīt medikamentu vielu licencēšanu un izstrādāt ieteikumu par to laišanu ES tirgū; uzskata, ka par ietekmes uz vidi samazināšanu jādomā jau medicīnisko vielu ražošanā un licencēšanā; norāda, ka jāgādā, lai uzraudzības pasākumi vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu rentabli;

| — | aicina dalībvalstīm noteikto direktīvas prasību izpildes termiņu pagarināt līdz 24 mēnešiem no direktīvas pieņemšanas, lai dotu iespēju precīzi novērtēt dalībvalstīs īstenojamo tiesību aktu ietekmi un sadalīt vietējo un reģionālo pašvaldību izmaksas uz ilgāku laika posmu; |
| --- | --- |

—

aicina dalībvalstīm noteikto direktīvas prasību izpildes termiņu pagarināt līdz 24 mēnešiem no direktīvas pieņemšanas, lai dotu iespēju precīzi novērtēt dalībvalstīs īstenojamo tiesību aktu ietekmi un sadalīt vietējo un reģionālo pašvaldību izmaksas uz ilgāku laika posmu;

| — | aicina noteikt, ka dalībvalstis piemēro VKS vielām ar numuru 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 un no 34 līdz 48, sākot ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārstrādi tikai 2021. gadā, ar mērķi līdz 2027. gadam panākt minētajām vielām labus ķīmiskās kvalitātes rādītājus; |
| --- | --- |

—

aicina noteikt, ka dalībvalstis piemēro VKS vielām ar numuru 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 un no 34 līdz 48, sākot ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārstrādi tikai 2021. gadā, ar mērķi līdz 2027. gadam panākt minētajām vielām labus ķīmiskās kvalitātes rādītājus;

| — | atzīst, ka dalībvalstīm ir jāveic kontrolsarakstā iekļauto vielu monitorings, taču uzskata, ka to būtu pareizi sākt ne mazāk kā 12 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā, lai būtu pietiekami laika sagatavoties; veicot kontrolsarakstā iekļauto vielu monitoringu, dalībvalstis var īstenot arī pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka dalībvalstīm ir jāveic kontrolsarakstā iekļauto vielu monitorings, taču uzskata, ka to būtu pareizi sākt ne mazāk kā 12 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā, lai būtu pietiekami laika sagatavoties; veicot kontrolsarakstā iekļauto vielu monitoringu, dalībvalstis var īstenot arī pārrobežu sadarbību;

| — | uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju piekļūt informācijai par bīstamām vielām un šajā jomā nodrošināt pārredzamību; uzskata, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par ūdens vides stāvokli un pasākumiem, kas paredzēti tās uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju piekļūt informācijai par bīstamām vielām un šajā jomā nodrošināt pārredzamību; uzskata, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par ūdens vides stāvokli un pasākumiem, kas paredzēti tās uzlabošanai.

| Ziņotāja | Urve ERIKSON (EE/EA), Tudulinna pašvaldības padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Direktīvas 2000/60/EK un 2008/105/EK grozīšanu attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā
  COM(2011) 876 final – 2011/0429 (COD) |

Ziņotāja

Urve ERIKSON (EE/EA), Tudulinna pašvaldības padomes locekle

Atsauces dokuments

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Direktīvas 2000/60/EK un 2008/105/EK grozīšanu attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā

COM(2011) 876 final – 2011/0429 (COD)

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par prioritāro vielu (PV) sarakstu ūdens resursu politikas jomā, t.i., priekšlikumu par ķīmiskajām vielām, kas ir iekļautas Ūdens pamatdirektīvas 2000/60/EK X pielikumā un rada ievērojamu ES mēroga risku, apdraudot ūdens vidi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par prioritāro vielu (PV) sarakstu ūdens resursu politikas jomā, t.i., priekšlikumu par ķīmiskajām vielām, kas ir iekļautas Ūdens pamatdirektīvas 2000/60/EK X pielikumā un rada ievērojamu ES mēroga risku, apdraudot ūdens vidi;

| 2. | uzskata, ka ierosinātie grozījumi ir ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 2020. gadam izpausme. Priekšlikumi direktīvu grozījumiem attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā atspoguļo bioloģiskās daudzveidības stratēģijā izvirzītos mērķus un tos papildina; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ierosinātie grozījumi ir ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 2020. gadam izpausme. Priekšlikumi direktīvu grozījumiem attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā atspoguļo bioloģiskās daudzveidības stratēģijā izvirzītos mērķus un tos papildina;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ir precizēta bīstamo prioritāro vielu definīcija, un atbalsta prioritāro vielu saraksta paplašināšanas pieeju, saskaņā ar kuru izveido sarakstu ar pārskatāmajām prioritārajām vielām, taču uzsver, ka, iekļaujot sarakstā jaunas vielas, jābalstās uz ticamiem zinātniskiem pierādījumiem par attiecīgo vielu ietekmi uz cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, kā arī jāņem vērā gan iespējas uzraudzīt šīs vielas un izslēgt tās no ūdens aprites cikla, gan arī attiecīgās izmaksas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka ir precizēta bīstamo prioritāro vielu definīcija, un atbalsta prioritāro vielu saraksta paplašināšanas pieeju, saskaņā ar kuru izveido sarakstu ar pārskatāmajām prioritārajām vielām, taču uzsver, ka, iekļaujot sarakstā jaunas vielas, jābalstās uz ticamiem zinātniskiem pierādījumiem par attiecīgo vielu ietekmi uz cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, kā arī jāņem vērā gan iespējas uzraudzīt šīs vielas un izslēgt tās no ūdens aprites cikla, gan arī attiecīgās izmaksas;

| 4. | uzskata, ka jāturpina uzlabot ūdens kvalitāti, jo gan ekosistēmām, gan cilvēku veselībai nepieciešama līdzsvarota ūdens vides stāvokļa saglabāšana. Turklāt laba tekošu un stāvošu ūdeņu apsaimniekošana labvēlīgi ietekmē tautsaimniecības akvakultūras nozari; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka jāturpina uzlabot ūdens kvalitāti, jo gan ekosistēmām, gan cilvēku veselībai nepieciešama līdzsvarota ūdens vides stāvokļa saglabāšana. Turklāt laba tekošu un stāvošu ūdeņu apsaimniekošana labvēlīgi ietekmē tautsaimniecības akvakultūras nozari;

| 5. | atbalsta kontrolsaraksta mehānismu, jo tas ir pasākums labākai ūdens resursu aizsardzībai Eiropas Savienībā un ir izveidots, lai, Eiropas Savienībā mērķtiecīgi uzraugot iespējamās bīstamās vielas, turpmāko sarakstu izstrādē noteiktu prioritātes; |
| --- | --- |

5.

atbalsta kontrolsaraksta mehānismu, jo tas ir pasākums labākai ūdens resursu aizsardzībai Eiropas Savienībā un ir izveidots, lai, Eiropas Savienībā mērķtiecīgi uzraugot iespējamās bīstamās vielas, turpmāko sarakstu izstrādē noteiktu prioritātes;

| 6. | uzsver, ka vietējā un reģionālajā līmenī sniegtais ieguldījums vides aizsardzībā ir īpaši svarīgs. Par to ir jāpateicas iespējai izmantot vietējā līmenī esošās zināšanas; svarīgi ir arī tas, ka vietējos un reģionālos apstākļus nesamērīgi ietekmē prioritārās un bīstamās vielas, kas kaitē ūdens videi; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka vietējā un reģionālajā līmenī sniegtais ieguldījums vides aizsardzībā ir īpaši svarīgs. Par to ir jāpateicas iespējai izmantot vietējā līmenī esošās zināšanas; svarīgi ir arī tas, ka vietējos un reģionālos apstākļus nesamērīgi ietekmē prioritārās un bīstamās vielas, kas kaitē ūdens videi;

B.   
  Ieteikumi politikas jomā

| 7. | atbalsta Komisijas priekšlikumu grozījumiem, saskaņā ar kuru paredzēts: lai visos ES ūdeņos sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli, ķimikāliju standarti jānosaka ne tikai valsts, bet arī vietējā līmenī un baseinu mērogā, un vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm jādod pietiekami daudz laika un papildu resursi, lai tās attiecīgos tiesību un administratīvos aktus varētu ieviest praksē un spētu piemērot noteikumus, kas paredzēti laba ķīmiskā un ekoloģiskā stāvokļa nodrošināšanai ūdens resursos; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Komisijas priekšlikumu grozījumiem, saskaņā ar kuru paredzēts: lai visos ES ūdeņos sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli, ķimikāliju standarti jānosaka ne tikai valsts, bet arī vietējā līmenī un baseinu mērogā, un vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm jādod pietiekami daudz laika un papildu resursi, lai tās attiecīgos tiesību un administratīvos aktus varētu ieviest praksē un spētu piemērot noteikumus, kas paredzēti laba ķīmiskā un ekoloģiskā stāvokļa nodrošināšanai ūdens resursos;

| 8. | atbalsta bīstamu vielu monitoringa principus, kas paredz, ka pēc iespējas laicīgāk un precīzāk un saskaņā ar ekonomikas ilgtspējas un vides aizsardzības principiem ir jāziņo par piesārņojuma iemesliem tā rašanās vietā. Ja papildu pasākumus neīstenos, tas var radīt nopietnu un ilgu kaitējumu videi. Tāpēc ir ļoti svarīgi izmeklēt iespējamos piesārņojuma avotus un tos novērot, lai laikus noteiktu ūdens vides piesārņojuma apmēru un risku. Turklāt, izmantojot piemērotas matricas, jāanalizē bīstamo vielu iespējamais ceļš nokļūšanai vidē. Tāpēc Komiteja atbalsta iedarbīgu emisijas ierobežojumu noteikšanu ES līmenī; |
| --- | --- |

8.

atbalsta bīstamu vielu monitoringa principus, kas paredz, ka pēc iespējas laicīgāk un precīzāk un saskaņā ar ekonomikas ilgtspējas un vides aizsardzības principiem ir jāziņo par piesārņojuma iemesliem tā rašanās vietā. Ja papildu pasākumus neīstenos, tas var radīt nopietnu un ilgu kaitējumu videi. Tāpēc ir ļoti svarīgi izmeklēt iespējamos piesārņojuma avotus un tos novērot, lai laikus noteiktu ūdens vides piesārņojuma apmēru un risku. Turklāt, izmantojot piemērotas matricas, jāanalizē bīstamo vielu iespējamais ceļš nokļūšanai vidē. Tāpēc Komiteja atbalsta iedarbīgu emisijas ierobežojumu noteikšanu ES līmenī;

| 9. | atbalsta uzskatu, ka noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vielas (PBT) un citas vielas, kuru aprite ir līdzīga PBT apritei, daudzus gadu desmitus var palikt ūdens vidē, pat pēc vērienīgiem emisiju apjoma samazināšanas vai to izbeigšanas pasākumiem. Vienlaikus Komiteja norāda, ka izskatāmajā direktīvā bīstamās vielas ir definētas, pamatojoties uz jēdzienu “bīstamība”, nevis jēdzienu “risks”. Tāpēc direktīvas priekšlikumā ir paredzētas precīzas maksimālās šo vielu koncentrācijas robežvērtības, savukārt riski, kas rodas, tām reaģējot ar citām ūdens vidē esošajām vielām, nav ņemti vērā. Gan no analītiskā, gan finansiālā skatpunkta raugoties, būtu lietderīgāk ņemt vērā arī ietekmi, ko rada iekšējos ūdeņos esošo vielu ķīmiskie savienojumi, īpaši tādēļ, ka šie savienojumi ūdens vidi var ietekmēt pat tad, ja ir vēl daudz mazāk koncentrēti; |
| --- | --- |

9.

atbalsta uzskatu, ka noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vielas (PBT) un citas vielas, kuru aprite ir līdzīga PBT apritei, daudzus gadu desmitus var palikt ūdens vidē, pat pēc vērienīgiem emisiju apjoma samazināšanas vai to izbeigšanas pasākumiem. Vienlaikus Komiteja norāda, ka izskatāmajā direktīvā bīstamās vielas ir definētas, pamatojoties uz jēdzienu “bīstamība”, nevis jēdzienu “risks”. Tāpēc direktīvas priekšlikumā ir paredzētas precīzas maksimālās šo vielu koncentrācijas robežvērtības, savukārt riski, kas rodas, tām reaģējot ar citām ūdens vidē esošajām vielām, nav ņemti vērā. Gan no analītiskā, gan finansiālā skatpunkta raugoties, būtu lietderīgāk ņemt vērā arī ietekmi, ko rada iekšējos ūdeņos esošo vielu ķīmiskie savienojumi, īpaši tādēļ, ka šie savienojumi ūdens vidi var ietekmēt pat tad, ja ir vēl daudz mazāk koncentrēti;

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju piekļūt informācijai par bīstamām vielām un šajā jomā nodrošināt pārredzamību; uzskata, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par ūdens vides stāvokli un pasākumiem, kas paredzēti tās uzlabošanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju piekļūt informācijai par bīstamām vielām un šajā jomā nodrošināt pārredzamību; uzskata, ka iedzīvotāji būtu jāinformē par ūdens vides stāvokli un pasākumiem, kas paredzēti tās uzlabošanai;

| 11. | atzīst to, ka dalībvalstīm ir jāveic kontrolsarakstā iekļauto vielu monitorings, taču uzskata, ka būtu lietderīgi to uzsākt gada laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas sarakstā, jo tādējādi būtu pietiekami laika veikt sagatavošanas darbus; |
| --- | --- |

11.

atzīst to, ka dalībvalstīm ir jāveic kontrolsarakstā iekļauto vielu monitorings, taču uzskata, ka būtu lietderīgi to uzsākt gada laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas sarakstā, jo tādējādi būtu pietiekami laika veikt sagatavošanas darbus;

| 12. | uzskata, ka šobrīd direktīvas priekšlikuma 8.b pantā formulētās monitoringa prasības nebūtu jāpadara vēl stingrākas, it īpaši ar deleģētajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka šobrīd direktīvas priekšlikuma 8.b pantā formulētās monitoringa prasības nebūtu jāpadara vēl stingrākas, it īpaši ar deleģētajiem tiesību aktiem;

| 13. | uzskata: lai sasniegtu ierosinātā priekšlikuma mērķus, prioritāro vielu un prioritāro bīstamo vielu sarakstā ir jāiekļauj medikamentu vielas vai vismaz jāizvērtē šāda iespēja, jo ir zinātniski pierādīts, ka medikamentu atliekas ūdeņos ne tikai kaitē videi, bet arī var apdraudēt cilvēku veselību un izraisīt zivju krājumu ģenētisko piesārņojumu. Eiropas Komisijas vērtējums liecina, ka minētās medicīniskās vielas rada apdraudējumu ūdeņiem un, iespējams, arī cilvēkiem. Tāpēc Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisijas atbildīgos dienestus pēc iespējas drīzāk pārbaudīt minēto vielu licencēšanu un izstrādāt ieteikumu par šo vielu laišanu ES tirgū. Šajā sakarā Reģionu komiteja uzskata, ka ir jāizvērš pētījumi par apstrādes metodēm un to rentabilitāti. Reģionu komiteja uzskata, ka par ietekmes uz vidi samazināšanu jādomā jau medicīnisko vielu ražošanā un licencēšanā. Visbeidzot, Komiteja norāda, ka, pārstrādājot un koordinējot pašreizējos tiesību aktus, vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzklausa jautājumā par analītiskām un optimālām monitoringa metodēm un jāgādā, lai pasākumi būtu rentabli; |
| --- | --- |

13.

uzskata: lai sasniegtu ierosinātā priekšlikuma mērķus, prioritāro vielu un prioritāro bīstamo vielu sarakstā ir jāiekļauj medikamentu vielas vai vismaz jāizvērtē šāda iespēja, jo ir zinātniski pierādīts, ka medikamentu atliekas ūdeņos ne tikai kaitē videi, bet arī var apdraudēt cilvēku veselību un izraisīt zivju krājumu ģenētisko piesārņojumu. Eiropas Komisijas vērtējums liecina, ka minētās medicīniskās vielas rada apdraudējumu ūdeņiem un, iespējams, arī cilvēkiem. Tāpēc Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisijas atbildīgos dienestus pēc iespējas drīzāk pārbaudīt minēto vielu licencēšanu un izstrādāt ieteikumu par šo vielu laišanu ES tirgū. Šajā sakarā Reģionu komiteja uzskata, ka ir jāizvērš pētījumi par apstrādes metodēm un to rentabilitāti. Reģionu komiteja uzskata, ka par ietekmes uz vidi samazināšanu jādomā jau medicīnisko vielu ražošanā un licencēšanā. Visbeidzot, Komiteja norāda, ka, pārstrādājot un koordinējot pašreizējos tiesību aktus, vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzklausa jautājumā par analītiskām un optimālām monitoringa metodēm un jāgādā, lai pasākumi būtu rentabli;

| 14. | ūdens piesārņojums ir pārrobežu problēma. Tāpēc kopēju Eiropas ūdens kvalitātes standartu izveide ir vērtējama atzinīgi. Dalībvalstīm ir noteikta prasība uzraudzīt ūdenī esošās prioritārās vielas un ziņot par vides kvalitātes standartu pārkāpšanu, un atzinīgi vērtējama ir reģionu sadarbība šajā jomā. Ir svarīgi konkretizēt, kā, kur un ar kādiem līdzekļiem ir jāveic biotas monitorings, lai visās dalībvalstīs tas būtu salīdzināms. RK uzsver, ka kontrolsaraksta mehānisma pievienošana ES līmenī ir būtisks ieguldījums ES pēdējo gadu centienos uzlabot vides standartus tādās jomās kā augsnes piesārņojums, gaisa piesārņojums, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un ilgtspējīga attīstība; Komiteja uzsver, ka turpmākās rīcības gaitā ir būtiski apspriesties arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai noskaidrotu labākās iespējas un nodrošinātu vides aizsardzības ilgtspēju; |
| --- | --- |

14.

ūdens piesārņojums ir pārrobežu problēma. Tāpēc kopēju Eiropas ūdens kvalitātes standartu izveide ir vērtējama atzinīgi. Dalībvalstīm ir noteikta prasība uzraudzīt ūdenī esošās prioritārās vielas un ziņot par vides kvalitātes standartu pārkāpšanu, un atzinīgi vērtējama ir reģionu sadarbība šajā jomā. Ir svarīgi konkretizēt, kā, kur un ar kādiem līdzekļiem ir jāveic biotas monitorings, lai visās dalībvalstīs tas būtu salīdzināms. RK uzsver, ka kontrolsaraksta mehānisma pievienošana ES līmenī ir būtisks ieguldījums ES pēdējo gadu centienos uzlabot vides standartus tādās jomās kā augsnes piesārņojums, gaisa piesārņojums, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un ilgtspējīga attīstība; Komiteja uzsver, ka turpmākās rīcības gaitā ir būtiski apspriesties arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai noskaidrotu labākās iespējas un nodrošinātu vides aizsardzības ilgtspēju;

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka ūdeņus var piesārņot arī dažādi produkti, kas satur prioritāras un bīstamas vielas, ja šādi produkti savā dzīves ciklā vai tā beigās nokļūst ūdenī. Tāpēc ir ļoti svarīgi kontrolēt problemātiskus bīstamas vielas saturošus produktus un to izplatīšanu Eiropas Savienībā. Vienlaikus par šiem produktiem, par pareizo apiešanos ar tiem un to pielietojumu jāinformē arī iedzīvotāji, lai no šiem produktiem mazāk bīstamu vielu nokļūtu vidē. Bieži ir tā, ka bīstamas vielas saturošus produktus neražo un bīstamas ķīmiskas vielas neizmanto, bet ir jānovērš kaitējums videi, ko rada importētas preces un produkti. Lai ūdeņiem nodrošinātu labu ekoloģisko stāvokli, plānotie pasākumi jāskata no plašāka redzesloka. Turklāt šķiet, ka ir pienācis laiks pārskatīt pašreizējo maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu pārtikai, īpaši attiecībā uz augu izcelsmes produktu importu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka ūdeņus var piesārņot arī dažādi produkti, kas satur prioritāras un bīstamas vielas, ja šādi produkti savā dzīves ciklā vai tā beigās nokļūst ūdenī. Tāpēc ir ļoti svarīgi kontrolēt problemātiskus bīstamas vielas saturošus produktus un to izplatīšanu Eiropas Savienībā. Vienlaikus par šiem produktiem, par pareizo apiešanos ar tiem un to pielietojumu jāinformē arī iedzīvotāji, lai no šiem produktiem mazāk bīstamu vielu nokļūtu vidē. Bieži ir tā, ka bīstamas vielas saturošus produktus neražo un bīstamas ķīmiskas vielas neizmanto, bet ir jānovērš kaitējums videi, ko rada importētas preces un produkti. Lai ūdeņiem nodrošinātu labu ekoloģisko stāvokli, plānotie pasākumi jāskata no plašāka redzesloka. Turklāt šķiet, ka ir pienācis laiks pārskatīt pašreizējo maksimāli pieļaujamo atliekvielu daudzumu pārtikai, īpaši attiecībā uz augu izcelsmes produktu importu Eiropas Savienībā;

| 16. | šajā saistībā pauž kritiku, ka attiecībā uz minēto vielu vai produktu, kuri satur minētās vielas, emisijām, ražošanu un laišanu tirgū Komisija joprojām nav paredzējusi vienotu Eiropas regulējumu, kas dalībvalstīm ļautu nodrošināt direktīvas priekšlikuma prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

šajā saistībā pauž kritiku, ka attiecībā uz minēto vielu vai produktu, kuri satur minētās vielas, emisijām, ražošanu un laišanu tirgū Komisija joprojām nav paredzējusi vienotu Eiropas regulējumu, kas dalībvalstīm ļautu nodrošināt direktīvas priekšlikuma prasību ievērošanu;

Vietējā un reģionālā dimensija

| 17. | atbalsta uzskatu, ka ilgstoša ūdens piesārņojuma novēršanai jābūt vienam no svarīgākajiem ES vides politikas mērķiem. Reģionu komitejai kā struktūrai, kas Eiropas Savienībā pārstāv vietējo un reģionālo līmeni, šajā jomā neapšaubāmi ir iespējas. Ar pašvaldību atbalstu Reģionu komiteja var apkopot vietējā un reģionālā līmenī uzkrātās zināšanas un palīdzēt monitoringā, kas jāveic dalībvalstīm. Ja vietējās un reģionālās pašvaldības ziņos par sava līmeņa problēmām un tiks izglītotas un apmācītas, tās varēs palīdzēt efektīvi īstenot ierosinātās grozītās direktīvas un risināt aktuālos jautājumus; |
| --- | --- |

17.

atbalsta uzskatu, ka ilgstoša ūdens piesārņojuma novēršanai jābūt vienam no svarīgākajiem ES vides politikas mērķiem. Reģionu komitejai kā struktūrai, kas Eiropas Savienībā pārstāv vietējo un reģionālo līmeni, šajā jomā neapšaubāmi ir iespējas. Ar pašvaldību atbalstu Reģionu komiteja var apkopot vietējā un reģionālā līmenī uzkrātās zināšanas un palīdzēt monitoringā, kas jāveic dalībvalstīm. Ja vietējās un reģionālās pašvaldības ziņos par sava līmeņa problēmām un tiks izglītotas un apmācītas, tās varēs palīdzēt efektīvi īstenot ierosinātās grozītās direktīvas un risināt aktuālos jautājumus;

| 18. | tā kā labas ūdens kvalitātes nodrošināšana paaugstina dzīves kvalitāti un turklāt ir uzņēmumu attīstības interesēs, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma šī mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

18.

tā kā labas ūdens kvalitātes nodrošināšana paaugstina dzīves kvalitāti un turklāt ir uzņēmumu attīstības interesēs, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma šī mērķa sasniegšanā;

| 19. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi iniciatīvās, kuru mērķis ir visiem sabiedrības līmeņiem izplatīt informāciju par ūdens ķīmisko stāvokli un ar to saistītajiem pasākumiem. Sabiedrības atbalsts un iesaiste ir svarīgs priekšnoteikums gan ūdeņu aizsardzībai, gan iespējai apzināt problēmas un to risināšanai vispiemērotākos pasākumus, kā arī noteikt attiecīgās izmaksas; |
| --- | --- |

19.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi iniciatīvās, kuru mērķis ir visiem sabiedrības līmeņiem izplatīt informāciju par ūdens ķīmisko stāvokli un ar to saistītajiem pasākumiem. Sabiedrības atbalsts un iesaiste ir svarīgs priekšnoteikums gan ūdeņu aizsardzībai, gan iespējai apzināt problēmas un to risināšanai vispiemērotākos pasākumus, kā arī noteikt attiecīgās izmaksas;

Subsidiaritātes princips

| 20. | kopīgi ūdens baseini, kas pārsniedz vienas valsts robežas, aptver 60% Eiropas Savienības teritorijas. Tāpēc efektīvas ūdens resursu aizsardzības labad vajadzīga vienota ES līmeņa pieeja. Komisijas priekšlikums attiecas tikai uz prioritāro vielu un kopīgu vides kvalitātes standartu noteikšanu. Papildus esošajiem ES pasākumiem nekādi jauni ES pasākumi nav ierosināti. Konkrēti un papildinoši piesārņojuma kontroles pasākumi ir atstāti dalībvalstu ziņā, lai tās, ņemot vērā vietējos apstākļus, varētu izvēlēties visiedarbīgāko veidu izvirzīto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

20.

kopīgi ūdens baseini, kas pārsniedz vienas valsts robežas, aptver 60% Eiropas Savienības teritorijas. Tāpēc efektīvas ūdens resursu aizsardzības labad vajadzīga vienota ES līmeņa pieeja. Komisijas priekšlikums attiecas tikai uz prioritāro vielu un kopīgu vides kvalitātes standartu noteikšanu. Papildus esošajiem ES pasākumiem nekādi jauni ES pasākumi nav ierosināti. Konkrēti un papildinoši piesārņojuma kontroles pasākumi ir atstāti dalībvalstu ziņā, lai tās, ņemot vērā vietējos apstākļus, varētu izvēlēties visiedarbīgāko veidu izvirzīto mērķu sasniegšanai;

| 21. | tā kā, ņemot vērā ierosinātās direktīvas raksturu, tās mērķus dalībvalstis vajadzīgajā mērā vienas sasniegt nevar un, ņemot vērā pasākumu apmēru un ietekmi, tos labāk var realizēt ES līmenī, priekšlikuma projekts atbilst ES Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

21.

tā kā, ņemot vērā ierosinātās direktīvas raksturu, tās mērķus dalībvalstis vajadzīgajā mērā vienas sasniegt nevar un, ņemot vērā pasākumu apmēru un ietekmi, tos labāk var realizēt ES līmenī, priekšlikuma projekts atbilst ES Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai;

| 22. | lai arī Komisijas priekšlikuma pamatojumā ir norādīts, ka budžetu tas neietekmēs, būtu jāņem vērā, ka saistībā ar papildu monitoringu, jaunu vielu noteikšanu un jaunu bīstamu vielu likvidēšanu arī dalībvalstu vietējam un reģionālajam līmenim radīsies lielākas izmaksas nekā līdz šim. Tā kā tīras vides uzturēšanas interesēs tomēr kaut kas ir jādara, ir lietderīgi radīt priekšnoteikumus, kas dod iespēju nodrošināt ūdeņiem labu ekoloģisko stāvokli. Pretējā gadījumā nākotnē radīsies daudz lielākas izmaksas, lai uzturētu ūdeni tīru. Ilgtermiņā ar ūdens aizsardzību ir saistīti ievērojami ieguvumi; |
| --- | --- |

22.

lai arī Komisijas priekšlikuma pamatojumā ir norādīts, ka budžetu tas neietekmēs, būtu jāņem vērā, ka saistībā ar papildu monitoringu, jaunu vielu noteikšanu un jaunu bīstamu vielu likvidēšanu arī dalībvalstu vietējam un reģionālajam līmenim radīsies lielākas izmaksas nekā līdz šim. Tā kā tīras vides uzturēšanas interesēs tomēr kaut kas ir jādara, ir lietderīgi radīt priekšnoteikumus, kas dod iespēju nodrošināt ūdeņiem labu ekoloģisko stāvokli. Pretējā gadījumā nākotnē radīsies daudz lielākas izmaksas, lai uzturētu ūdeni tīru. Ilgtermiņā ar ūdens aizsardzību ir saistīti ievērojami ieguvumi;

| 23. | Komisija norāda, ka direktīvas īstenošana radīs ieguvumus galvenokārt tādēļ, ka samazināsies dzeramā ūdens apstrādes izmaksas. Ņemot vērā dzeramā ūdens un pārtikas produktu patēriņu, prioritāro vielu samazināšana ūdenī ietekmē cilvēku veselību, un tāpēc arī izdevumu samazināšanās veselības jomā jāuzskata par ieguvumu. |
| --- | --- |

23.

Komisija norāda, ka direktīvas īstenošana radīs ieguvumus galvenokārt tādēļ, ka samazināsies dzeramā ūdens apstrādes izmaksas. Ņemot vērā dzeramā ūdens un pārtikas produktu patēriņu, prioritāro vielu samazināšana ūdenī ietekmē cilvēku veselību, un tāpēc arī izdevumu samazināšanās veselības jomā jāuzskata par ieguvumu.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

2. pants, Direktīvas 2008/105/EK grozījums: izteikt 3. pantu jaunā redakcijā

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu un Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS, kas noteikti šīs direktīvas I pielikuma A daļā. | 1.   Saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu un Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS, kas noteikti šīs direktīvas I pielikuma A daļā. |
| Dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS saskaņā ar I pielikuma B daļas prasībām. | Dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS saskaņā ar I pielikuma B daļas prasībām. |
| 2.   Vielām, kuras I pielikuma A daļā iekļautas ar numuru 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 un 44, dalībvalstis piemēro biotas VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. Pārējām vielām dalībvalstis piemēro ūdens VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. | 2.   Dalībvalstis piemēro VKS vielām ar numuru 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 un no 34 līdz 48, sākot ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārstrādi 2021. gadā, ar mērķi 2027. gadā panākt minētajām vielām labus ķīmiskās kvalitātes rādītājus. |
| | 2.
  3.   Vielām, kuras I pielikuma A daļā iekļautas ar numuru 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 un 44, dalībvalstis piemēro biotas VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. Pārējām vielām dalībvalstis piemēro ūdens VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu un Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS, kas noteikti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.

1.   Saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu un Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS, kas noteikti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.

Dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS saskaņā ar I pielikuma B daļas prasībām.

Dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS saskaņā ar I pielikuma B daļas prasībām.

2.   Vielām, kuras I pielikuma A daļā iekļautas ar numuru 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 un 44, dalībvalstis piemēro biotas VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. Pārējām vielām dalībvalstis piemēro ūdens VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā.

2.   Dalībvalstis piemēro VKS vielām ar numuru 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 un no 34 līdz 48, sākot ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārstrādi 2021. gadā, ar mērķi 2027. gadā panākt minētajām vielām labus ķīmiskās kvalitātes rādītājus.

2.
  3.   Vielām, kuras I pielikuma A daļā iekļautas ar numuru 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 un 44, dalībvalstis piemēro biotas VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā. Pārējām vielām dalībvalstis piemēro ūdens VKS, kas noteikti I pielikuma A daļā.

Pamatojums

Ierosināts pievienot jaunu 2. punktu. Direktīvas priekšlikumā ir paredzēts, ka minētās vielas upju baseinu apsaimniekošanas plānā jāņem vērā jau 2015. gadā. Tā kā atlikušais laiks nav ilgs, pirmkārt, nebūs pietiekami daudz monitoringa datu, lai iegūtu pietiekamas zināšanas par ūdeņu piesārņojumu un to stāvokli. Līdz ar to trūkst pasākumu plānošanas bāzes. Turklāt zināšanas par iespējamajiem pasākumiem minēto vielu piesārņojuma mazināšanai šobrīd vēl ir ļoti niecīgas. Tāpēc laiks līdz otrā apsaimniekošanas plāna izstrādei, ar kuru sabiedrība jāiepazīstina 2014. gada beigās, ir pārāk īss, lai pienācīgi ņemtu vērā minētās vielas.

2. grozījums

2. pants, grozījums Direktīvā 2008/105/EK: iekļautais 8.b pants “Kontrolsaraksts”, 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis īpaši izraudzītās reprezentatīvās monitoringa stacijās vismaz 12 mēnešus veic katras kontrolsarakstā iekļautās vielas monitoringu, kuru uzsāk 3 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā. | 4.   Dalībvalstis īpaši izraudzītās reprezentatīvās monitoringa stacijās vismaz 12 mēnešus veic katras kontrolsarakstā iekļautās vielas monitoringu, kuru uzsāk 3
  12 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā. |
| Katra dalībvalsts izraugās vismaz vienu staciju uz vidēji 15 000 km2 ģeogrāfiskās platības, un minimums ir viena stacija vienā dalībvalstī. | Katra dalībvalsts izraugās vismaz vienu staciju, uz vidēji
  kā orientējošu vērtību izmantojot15 000 km2 ģeogrāfiskās platības, un minimums ir viena stacija vienā dalībvalstī, un tā atrodas skartajā zonā. Veicot kontrolsarakstā iekļauto vielu monitoringu, dalībvalstis var īstenot arī pārrobežu sadarbību. |
| Kad dalībvalstis katrai vielai izraugās reprezentatīvās stacijas un monitoringa pasākumu biežumu un laiku, tās ņem vērā vielas lietojumus. Monitoringa pasākumu starplaiks nav ilgāks par vienu gadu. | Kad dalībvalstis katrai vielai izraugās reprezentatīvās stacijas un monitoringa pasākumu biežumu un laiku, tās ņem vērā ražošanas apjomu pārbaudi, vielas lietojumus, koncentrāciju un ietekmi uz vidi. Monitoringa pasākumu starplaiks nav ilgāks par vienu gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Dalībvalstis īpaši izraudzītās reprezentatīvās monitoringa stacijās vismaz 12 mēnešus veic katras kontrolsarakstā iekļautās vielas monitoringu, kuru uzsāk 3 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā.

4.   Dalībvalstis īpaši izraudzītās reprezentatīvās monitoringa stacijās vismaz 12 mēnešus veic katras kontrolsarakstā iekļautās vielas monitoringu, kuru uzsāk 3
  12 mēnešu laikā pēc attiecīgās vielas iekļaušanas kontrolsarakstā.

Katra dalībvalsts izraugās vismaz vienu staciju uz vidēji 15 000 km2 ģeogrāfiskās platības, un minimums ir viena stacija vienā dalībvalstī.

Katra dalībvalsts izraugās vismaz vienu staciju, uz vidēji
  kā orientējošu vērtību izmantojot15 000 km2 ģeogrāfiskās platības, un minimums ir viena stacija vienā dalībvalstī, un tā atrodas skartajā zonā. Veicot kontrolsarakstā iekļauto vielu monitoringu, dalībvalstis var īstenot arī pārrobežu sadarbību.

Kad dalībvalstis katrai vielai izraugās reprezentatīvās stacijas un monitoringa pasākumu biežumu un laiku, tās ņem vērā vielas lietojumus. Monitoringa pasākumu starplaiks nav ilgāks par vienu gadu.

Kad dalībvalstis katrai vielai izraugās reprezentatīvās stacijas un monitoringa pasākumu biežumu un laiku, tās ņem vērā ražošanas apjomu pārbaudi, vielas lietojumus, koncentrāciju un ietekmi uz vidi. Monitoringa pasākumu starplaiks nav ilgāks par vienu gadu.

Pamatojums

Pašreizējā priekšlikumā paredzēts, ka kontrolsarakstā (kas aplūkots direktīvā iekļaujamajā 8.b pantā) minēto vielu monitorings jāuzsāk ļoti drīz pēc attiecīgās vielas iekļaušanas sarakstā. Tā kā dalībvalstīm nav pietiekamas detalizētas informācijas par nākotnē veicamo monitoringu, ir ļoti grūti tikai trijos mēnešos izveidot budžetu, nodrošināt finansējumu, noslēgt līgumus, noņemt paraugus un tos izanalizēt ar piemērotām metodēm.

Kontrolsarakstā iekļauto vielu monitoringā ir mērķtiecīgi un nepieciešami sadarboties, īpaši tad, ja runa ir par pārrobežu ūdeņiem. Pretējā gadījumā būtu jātērē nesamērīgi lielas summas, lai izstrādātu jaunas analīzes procedūras. No saimnieciskuma viedokļa raugoties, kopīgi organizēts monitorings un analīze būtu lietderīgāki un analīzes varētu labāk salīdzināt. Sadarbības iespēju izveide nav pretrunā ar neatkarīgu reģionālu staciju izveidi. Kopīgi organizēts monitorings ir drošāks.

3. grozījums

2. pants, grozījums Direktīvā 2008/105/EK: iekļautais 8.b pants “Kontrolsaraksts”, 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis 18 mēnešu laikā pēc vielas iekļaušanas kontrolsarakstā ziņo Komisijai par 4. punktā paredzētā monitoringa rezultātiem, un turpina sniegt šādus ziņojumus reizi 12 mēnešos, kamēr vien attiecīgā viela ir kontrolsarakstā. Ziņojumā iekļauj informāciju par monitoringa stacijas reprezentativitāti un par monitoringa stratēģiju. | 5.   Dalībvalstis 18
  24 mēnešu laikā pēc vielas iekļaušanas kontrolsarakstā ziņo Komisijai par 4. punktā paredzētā monitoringa rezultātiem, un turpina sniegt šādus ziņojumus reizi 12 mēnešos, kamēr vien attiecīgā viela ir kontrolsarakstā. Ziņojumā iekļauj informāciju par monitoringa stacijas reprezentativitāti, un par monitoringa stratēģiju un — vajadzības gadījumā — par pārrobežu sadarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   Dalībvalstis 18 mēnešu laikā pēc vielas iekļaušanas kontrolsarakstā ziņo Komisijai par 4. punktā paredzētā monitoringa rezultātiem, un turpina sniegt šādus ziņojumus reizi 12 mēnešos, kamēr vien attiecīgā viela ir kontrolsarakstā. Ziņojumā iekļauj informāciju par monitoringa stacijas reprezentativitāti un par monitoringa stratēģiju.

5.   Dalībvalstis 18
  24 mēnešu laikā pēc vielas iekļaušanas kontrolsarakstā ziņo Komisijai par 4. punktā paredzētā monitoringa rezultātiem, un turpina sniegt šādus ziņojumus reizi 12 mēnešos, kamēr vien attiecīgā viela ir kontrolsarakstā. Ziņojumā iekļauj informāciju par monitoringa stacijas reprezentativitāti, un par monitoringa stratēģiju un — vajadzības gadījumā — par pārrobežu sadarbību.

Pamatojums

Ja tiek atbalstīts 1. grozījums, tad attiecīgi jāpagarina arī ziņošanas termiņš.

4. grozījums

3. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [...] (1). Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu. | 1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [...] (2). Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [...] (1). Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu.

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [...] (2). Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu.

Pamatojums

ES līmenī izstrādātā projekta vispārējais ietekmes novērtējums nedod iespēju precīzāk novērtēt dalībvalstīs īstenojamo tiesību aktu ietekmi. Lai pareizi novērtētu dalībvalstu iekšējo tiesību aktu ietekmi, jāveic praktiska izpēte, kas ilgst 24 līdz 36 mēnešus un ir saistīta ar lielām izmaksām. Jaunu metožu izstrāde prasa laiku un ievērojamus finanšu līdzekļus. Priekšlikuma prasības varēs vieglāk izpildīt, ja izmaksas sadalīs uz ilgāku laika posmu.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Datums — 12 mēneši pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

1

(2)  Datums — 12
  24 mēneši pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

2

12

24

---

| 19.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/97

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas kultūras galvaspilsētas (2020–2033)”

2013/C 17/15

REĢIONU KOMITEJA

| — | atbalsta iniciatīvas turpināšanu, jo tā ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai visā tās daudzveidībā un, pateicoties iedzīvotāju līdzdalībai, sekmē Eiropas kopējās kultūras telpas ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

atbalsta iniciatīvas turpināšanu, jo tā ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai visā tās daudzveidībā un, pateicoties iedzīvotāju līdzdalībai, sekmē Eiropas kopējās kultūras telpas ilgtspējīgu attīstību;

| — | uzsver, ka pieteikumu iesniedzējām pilsētām, pamatojoties uz vietējiem un reģionālajiem resursiem, jāizstrādā īpaša kultūras programma un tajā jāiekļauj spēcīga Eiropas dimensija. Šādas programmas izstrādes pamatā jābūt ilgtspējīgam stratēģiskam redzējumam un uz kultūras jomu un attiecīgo pilsētu jārada ilgtermiņa pozitīva ietekme, kas ir ilgāka par iniciatīvai atvēlēto vienu gadu; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka pieteikumu iesniedzējām pilsētām, pamatojoties uz vietējiem un reģionālajiem resursiem, jāizstrādā īpaša kultūras programma un tajā jāiekļauj spēcīga Eiropas dimensija. Šādas programmas izstrādes pamatā jābūt ilgtspējīgam stratēģiskam redzējumam un uz kultūras jomu un attiecīgo pilsētu jārada ilgtermiņa pozitīva ietekme, kas ir ilgāka par iniciatīvai atvēlēto vienu gadu;

| — | aicina kultūras programmas sagatavošanā un īstenošanā aktīvi iesaistīt visu vecumu un visas sociālās, reliģiskās un etniskās kultūras grupas. Īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunu cilvēku līdzdalībai, lai uzlabotu viņu iespējas piedalīties kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

—

aicina kultūras programmas sagatavošanā un īstenošanā aktīvi iesaistīt visu vecumu un visas sociālās, reliģiskās un etniskās kultūras grupas. Īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunu cilvēku līdzdalībai, lai uzlabotu viņu iespējas piedalīties kultūras dzīvē;

| — | atkārtoti norāda, ka ir jāiesaista apgabali, kas atrodas ap kultūras galvaspilsētu, un plašāks reģions, lai atvieglotu līdzdarbību arī izaugušām ģeogrāfiskām teritorijām, kas bieži pārsniedz arī dalībvalstu robežas; |
| --- | --- |

—

atkārtoti norāda, ka ir jāiesaista apgabali, kas atrodas ap kultūras galvaspilsētu, un plašāks reģions, lai atvieglotu līdzdarbību arī izaugušām ģeogrāfiskām teritorijām, kas bieži pārsniedz arī dalībvalstu robežas;

| — | norāda uz priekšrocībām, kas izriet no Reģionu komitejas svarīgās lomas šajā iniciatīvā. Tāpēc ir lietderīgi un vajadzīgi, lai Eiropas žūrijā būtu iekļauts un darbotos vismaz viens Reģionu komitejas izraudzīts loceklis. |
| --- | --- |

—

norāda uz priekšrocībām, kas izriet no Reģionu komitejas svarīgās lomas šajā iniciatīvā. Tāpēc ir lietderīgi un vajadzīgi, lai Eiropas žūrijā būtu iekļauts un darbotos vismaz viens Reģionu komitejas izraudzīts loceklis.

| Galvenā ziņotāja | Elisabeth VITOUCH kdze (AT/PSE), Vīnes pilsētas domes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko nosaka Savienības rīcību iniciatīvai “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam
  COM(2012) 407 final. |

Galvenā ziņotāja

Elisabeth VITOUCH kdze (AT/PSE), Vīnes pilsētas domes locekle

Atsauces dokuments

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko nosaka Savienības rīcību iniciatīvai “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam

COM(2012) 407 final.

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgs konteksts

| 1. | atzinīgi vērtē iniciatīvu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” kā vienu no vērienīgākajiem, plašākajiem un ietekmīgākajiem ES pasākumiem kultūras jomā, kas ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai, daudzveidībai un kopējām iezīmēm, kuras atspoguļo kultūras attīstību vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iniciatīvu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” kā vienu no vērienīgākajiem, plašākajiem un ietekmīgākajiem ES pasākumiem kultūras jomā, kas ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai, daudzveidībai un kopējām iezīmēm, kuras atspoguļo kultūras attīstību vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī;

| 2. | atbalsta iniciatīvas turpināšanu, jo tā ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai visā tās daudzveidībā un, pateicoties iedzīvotāju līdzdalībai, sekmē Eiropas kopējās kultūras telpas ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

2.

atbalsta iniciatīvas turpināšanu, jo tā ļauj izpausties Eiropas kultūras bagātībai visā tās daudzveidībā un, pateicoties iedzīvotāju līdzdalībai, sekmē Eiropas kopējās kultūras telpas ilgtspējīgu attīstību;

| 3. | norāda uz priekšrocībām, kas izriet no Reģionu komitejas svarīgās lomas šajā iniciatīvā. Tāpēc ir lietderīgi un vajadzīgi, lai Eiropas žūrijā būtu iekļauts un darbotos vismaz viens Reģionu komitejas izraudzīts loceklis; |
| --- | --- |

3.

norāda uz priekšrocībām, kas izriet no Reģionu komitejas svarīgās lomas šajā iniciatīvā. Tāpēc ir lietderīgi un vajadzīgi, lai Eiropas žūrijā būtu iekļauts un darbotos vismaz viens Reģionu komitejas izraudzīts loceklis;

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas sagatavoto priekšlikumu un pauž gandarījumu, ka tajā ir plaši ņemti vērā vietējie un reģionālie aspekti, kas uzsvērti RK pašiniciatīvas atzinumā “Eiropas kultūras galvaspilsēta — nākotnes attīstība” (1), norādot, ka tas atvieglo vietējo un reģionālo pašvaldību aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas sagatavoto priekšlikumu un pauž gandarījumu, ka tajā ir plaši ņemti vērā vietējie un reģionālie aspekti, kas uzsvērti RK pašiniciatīvas atzinumā “Eiropas kultūras galvaspilsēta — nākotnes attīstība” (1), norādot, ka tas atvieglo vietējo un reģionālo pašvaldību aktīvu līdzdalību;

| 5. | norāda, ka saskaņā ar LESD 6. pantu kultūras jomā Eiropas Savienības kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības, un saskaņā ar LES 3. panta 3. punktu tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka saskaņā ar LESD 6. pantu kultūras jomā Eiropas Savienības kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības, un saskaņā ar LES 3. panta 3. punktu tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu;

| 6. | secina, ka priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Reģionu komiteja uzsver, ka šis princips un kompetences veids jāņem vērā arī ierosinātajās procedūrās (piemēram, Eiropas žūrijas sastāvs, izraudzīšana, kritēriji), lai atbilstoši atspoguļotu līgumu saturu; |
| --- | --- |

6.

secina, ka priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Reģionu komiteja uzsver, ka šis princips un kompetences veids jāņem vērā arī ierosinātajās procedūrās (piemēram, Eiropas žūrijas sastāvs, izraudzīšana, kritēriji), lai atbilstoši atspoguļotu līgumu saturu;

Vispārīgas piezīmes

| 7. | uzsver, ka pieteikumu iesniedzējām pilsētām, pamatojoties uz vietējiem un reģionālajiem resursiem, jāizstrādā īpaša kultūras programma un tajā jāiekļauj spēcīga Eiropas dimensija. Šādas programmas izstrādes pamatā jābūt ilgtspējīgam stratēģiskam redzējumam un uz kultūras jomu un attiecīgo pilsētu jārada ilgtermiņa pozitīva ietekme, kas ir ilgāka par iniciatīvai atvēlēto vienu gadu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pieteikumu iesniedzējām pilsētām, pamatojoties uz vietējiem un reģionālajiem resursiem, jāizstrādā īpaša kultūras programma un tajā jāiekļauj spēcīga Eiropas dimensija. Šādas programmas izstrādes pamatā jābūt ilgtspējīgam stratēģiskam redzējumam un uz kultūras jomu un attiecīgo pilsētu jārada ilgtermiņa pozitīva ietekme, kas ir ilgāka par iniciatīvai atvēlēto vienu gadu;

| 8. | aicina kultūras programmas sagatavošanā un īstenošanā aktīvi iesaistīt visu vecumu un visas sociālās, reliģiskās un etniskās kultūras grupas. Īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunu cilvēku līdzdalībai, lai uzlabotu viņu iespējas piedalīties kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

8.

aicina kultūras programmas sagatavošanā un īstenošanā aktīvi iesaistīt visu vecumu un visas sociālās, reliģiskās un etniskās kultūras grupas. Īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunu cilvēku līdzdalībai, lai uzlabotu viņu iespējas piedalīties kultūras dzīvē;

| 9. | apstiprina savu uzskatu, ka starpkultūru dialoga ideja kopīgi ar sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi var palīdzēt popularizēt privātās, sabiedriskās un pilsoniskās dzīves pamatvērtības, piemēram, solidaritāti, atbildību, iecietību un cieņu (2). Šādas prioritātes, neraugoties uz atšķirīgo kultūras pamatu, gan indivīdam, gan dažādām sabiedrības grupām ļauj savstarpēji komunicēt un kopīgi dzīvot, pamatojoties uz Eiropas vērtībām; |
| --- | --- |

9.

apstiprina savu uzskatu, ka starpkultūru dialoga ideja kopīgi ar sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi var palīdzēt popularizēt privātās, sabiedriskās un pilsoniskās dzīves pamatvērtības, piemēram, solidaritāti, atbildību, iecietību un cieņu (2). Šādas prioritātes, neraugoties uz atšķirīgo kultūras pamatu, gan indivīdam, gan dažādām sabiedrības grupām ļauj savstarpēji komunicēt un kopīgi dzīvot, pamatojoties uz Eiropas vērtībām;

| 10. | uzskata, ka ilgtermiņā iniciatīva ir efektīvs atbalsts vietējām un reģionālajām kultūras un radošajām nozarēm, un vienlaikus uzsver Eiropas mākslas un kultūras jomā radīto darbu, to popularizēšanas un uztveršanas patieso vērtību; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ilgtermiņā iniciatīva ir efektīvs atbalsts vietējām un reģionālajām kultūras un radošajām nozarēm, un vienlaikus uzsver Eiropas mākslas un kultūras jomā radīto darbu, to popularizēšanas un uztveršanas patieso vērtību;

| 11. | uzsver, ka ir vajadzīgs vairākus gadus ilgs padziļinātas sagatavošanas, resp., ekspertu sniegta atbalsta posms (ieteikumu izstrāde, novērtēšana un uzraudzība), un iniciatīvai arī turpmāk vajadzētu ilgt visa gada garumā. Reģionu komiteja šajā sakarā atzinīgi vērtē jauninājumu, ka attiecīgā pilsēta pati veic novērtējumu, tomēr saņemot arī Eiropas līmeņa atbalstu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir vajadzīgs vairākus gadus ilgs padziļinātas sagatavošanas, resp., ekspertu sniegta atbalsta posms (ieteikumu izstrāde, novērtēšana un uzraudzība), un iniciatīvai arī turpmāk vajadzētu ilgt visa gada garumā. Reģionu komiteja šajā sakarā atzinīgi vērtē jauninājumu, ka attiecīgā pilsēta pati veic novērtējumu, tomēr saņemot arī Eiropas līmeņa atbalstu;

| 12. | atbalsta paredzēto atlasi divās kārtās — tās pirmās kārtas pamatā ir rotējoša sistēma starp ES dalībvalstīm. Tas pilsētām un reģioniem visās ES dalībvalstīs dod vienlīdzīgas iespējas konkursā un Eiropas Savienībā starp iniciatīvas norises pilsētām nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

12.

atbalsta paredzēto atlasi divās kārtās — tās pirmās kārtas pamatā ir rotējoša sistēma starp ES dalībvalstīm. Tas pilsētām un reģioniem visās ES dalībvalstīs dod vienlīdzīgas iespējas konkursā un Eiropas Savienībā starp iniciatīvas norises pilsētām nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru;

| 13. | norāda, ka ir svarīgi, lai kultūras galvaspilsētai būtu ilgtermiņa stratēģija. Tās sekmīgums cita starpā ir atkarīgs no politiskā atbalsta visos līmeņos, labas pārvaldības visās iesaistītajās jomās, mākslinieciski neatkarīgas vadības iecelšanas un uzticamas pienācīgu finanšu līdzekļu nodrošināšanas vairāku gadu garumā; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka ir svarīgi, lai kultūras galvaspilsētai būtu ilgtermiņa stratēģija. Tās sekmīgums cita starpā ir atkarīgs no politiskā atbalsta visos līmeņos, labas pārvaldības visās iesaistītajās jomās, mākslinieciski neatkarīgas vadības iecelšanas un uzticamas pienācīgu finanšu līdzekļu nodrošināšanas vairāku gadu garumā;

| 14. | iesaka īpaši rūpēties par to, lai atlases ietvaros ar piemērotu pasākumu palīdzību motivētu iniciatīvā piedalīties ļoti dažādas pilsētas un reģionus; |
| --- | --- |

14.

iesaka īpaši rūpēties par to, lai atlases ietvaros ar piemērotu pasākumu palīdzību motivētu iniciatīvā piedalīties ļoti dažādas pilsētas un reģionus;

| 15. | piekrīt, ka jāuzlabo šā pasākuma kā ES iniciatīvas atpazīstamība. Tam vajadzētu būt obligātam elementam izraudzītās kultūras galvaspilsētas komunikācijas stratēģijā; |
| --- | --- |

15.

piekrīt, ka jāuzlabo šā pasākuma kā ES iniciatīvas atpazīstamība. Tam vajadzētu būt obligātam elementam izraudzītās kultūras galvaspilsētas komunikācijas stratēģijā;

| 16. | atkārtoti norāda, ka ir jāiesaista apgabali, kas atrodas ap kultūras galvaspilsētu, un plašāks reģions, lai atvieglotu līdzdarbību arī izaugušām ģeogrāfiskām teritorijām, kas bieži pārsniedz arī dalībvalstu robežas; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti norāda, ka ir jāiesaista apgabali, kas atrodas ap kultūras galvaspilsētu, un plašāks reģions, lai atvieglotu līdzdarbību arī izaugušām ģeogrāfiskām teritorijām, kas bieži pārsniedz arī dalībvalstu robežas;

| 17. | vēlas, lai Eiropas Komisija mudinātu uzkrāt Eiropas kultūras galvaspilsētu pieredzi pārvalstiskā un pārrobežu dimensijā, jo šīs kultūras galvaspilsētas darbojas pārvalstiskos pāros un arvien vairāk ir tādu kultūras galvaspilsētu koncepciju, kas ietver būtisku pārrobežu elementu; |
| --- | --- |

17.

vēlas, lai Eiropas Komisija mudinātu uzkrāt Eiropas kultūras galvaspilsētu pieredzi pārvalstiskā un pārrobežu dimensijā, jo šīs kultūras galvaspilsētas darbojas pārvalstiskos pāros un arvien vairāk ir tādu kultūras galvaspilsētu koncepciju, kas ietver būtisku pārrobežu elementu;

| 18. | uzskata, ka iniciatīva var sniegt ieguldījumu Eiropas kaimiņattiecību politikā un attiecībās ar citām Eiropas valstīm, jo tā dod iespēju ne tikai pastiprināt kultūras jomas sadarbību Eiropas Savienībā, bet arī sekmēt attiecības starp ES un tās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm, lai veicinātu labklājību, stabilitāti un drošību pie ES ārējām robežām. Tāpēc šajā iniciatīvā vajadzētu ļaut piedalīties ne tikai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstīm pilsētām, bet arī Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu pilsētām un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstu pilsētām; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka iniciatīva var sniegt ieguldījumu Eiropas kaimiņattiecību politikā un attiecībās ar citām Eiropas valstīm, jo tā dod iespēju ne tikai pastiprināt kultūras jomas sadarbību Eiropas Savienībā, bet arī sekmēt attiecības starp ES un tās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm, lai veicinātu labklājību, stabilitāti un drošību pie ES ārējām robežām. Tāpēc šajā iniciatīvā vajadzētu ļaut piedalīties ne tikai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstīm pilsētām, bet arī Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu pilsētām un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstu pilsētām;

| 19. | iesaka pēc iespējas labāk izmantot sinerģiju, lai varētu optimāli izmantot visus pieejamos finansējuma avotus. Šajā sakarā Komiteja aicina izveidot uzticamu mehānismu, kas dotu iespēju atbalstīt šo iniciatīvu no savstarpēji saistītiem avotiem vairāku ES veicināšanas programmu ietvaros; |
| --- | --- |

19.

iesaka pēc iespējas labāk izmantot sinerģiju, lai varētu optimāli izmantot visus pieejamos finansējuma avotus. Šajā sakarā Komiteja aicina izveidot uzticamu mehānismu, kas dotu iespēju atbalstīt šo iniciatīvu no savstarpēji saistītiem avotiem vairāku ES veicināšanas programmu ietvaros;

| 20. | atzinīgi vērtē iespēju neizraudzīties Eiropas kultūras galvaspilsētu, ja nav atbilstošu kandidātpilsētu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē iespēju neizraudzīties Eiropas kultūras galvaspilsētu, ja nav atbilstošu kandidātpilsētu;

Piezīmes par konkrētiem pantiem

5. pants “Kritēriji”

| 21. | atbalsta precīzu, pārredzamu un skaidru atlases kritēriju izstrādi, kas potenciālajiem kandidātiem dod lielāku drošību sagatavošanās procesā un, pateicoties labākai mērķorientācijai, ļauj īstenot arī ilgtermiņa stratēģijas; |
| --- | --- |

21.

atbalsta precīzu, pārredzamu un skaidru atlases kritēriju izstrādi, kas potenciālajiem kandidātiem dod lielāku drošību sagatavošanās procesā un, pateicoties labākai mērķorientācijai, ļauj īstenot arī ilgtermiņa stratēģijas;

| 22. | uzsver tādu jaunu un ilgtermiņā efektīvu pasākumu izstrādes nozīmi, kas dod iespēju dažādām sabiedrības grupām, jo īpaši jauniešiem, atstumtām un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošām grupām un minoritātēm apmeklēt kultūras pasākumus un tajos piedalīties. Īpaši jāņem vērā, ka arī cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem jānodrošina pieeja kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

22.

uzsver tādu jaunu un ilgtermiņā efektīvu pasākumu izstrādes nozīmi, kas dod iespēju dažādām sabiedrības grupām, jo īpaši jauniešiem, atstumtām un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošām grupām un minoritātēm apmeklēt kultūras pasākumus un tajos piedalīties. Īpaši jāņem vērā, ka arī cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem jānodrošina pieeja kultūras pasākumiem;

| 23. | norāda, ka kritēriji nedrīkst radīt situāciju, ka Eiropas Savienība — lai arī netieši — ietekmē kultūras saturu; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka kritēriji nedrīkst radīt situāciju, ka Eiropas Savienība — lai arī netieši — ietekmē kultūras saturu;

6. pants “Eiropas žūrija” un 11. pants “Izraudzīšana”

| 24. | uzsver Eiropas žūrijas nozīmi šajā iniciatīvā un kritiski vērtē Eiropas Komisijas ierosinātos jauninājumus žūrijas locekļu izvēlē. Komiteja īpaši noraida potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi, kā arī to, ka žūrijā vairs nebūs locekļu no attiecīgās dalībvalsts; |
| --- | --- |

24.

uzsver Eiropas žūrijas nozīmi šajā iniciatīvā un kritiski vērtē Eiropas Komisijas ierosinātos jauninājumus žūrijas locekļu izvēlē. Komiteja īpaši noraida potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi, kā arī to, ka žūrijā vairs nebūs locekļu no attiecīgās dalībvalsts;

| 25. | uzsver, ka tieši tas, ka lēmuma priekšlikumā ir paredzēts, ka izraudzīšanos tagad veic Komisija nevis Padome (kā tas bija līdz šim), rada risku, ka dalībvalstis simboliski un materiāli varētu mazāk atbalstīt šo iniciatīvu un to akceptēt; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka tieši tas, ka lēmuma priekšlikumā ir paredzēts, ka izraudzīšanos tagad veic Komisija nevis Padome (kā tas bija līdz šim), rada risku, ka dalībvalstis simboliski un materiāli varētu mazāk atbalstīt šo iniciatīvu un to akceptēt;

| 26. | tāpēc ierosina Eiropas žūrijas locekļu atlasē būtībā saglabāt līdzšinējo kārtību grozītā veidā. Turklāt Eiropas kultūras galvaspilsēta arī turpmāk būtu jāizraugās Padomei; |
| --- | --- |

26.

tāpēc ierosina Eiropas žūrijas locekļu atlasē būtībā saglabāt līdzšinējo kārtību grozītā veidā. Turklāt Eiropas kultūras galvaspilsēta arī turpmāk būtu jāizraugās Padomei;

10. pants “Noteikumi valstīm, kas nav ES dalībvalstis”

| 27. | uzskata, ka iniciatīvā vajadzētu ļaut piedalīties ne tikai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām, bet arī pilsētām EFTA valstīs un Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka iniciatīvā vajadzētu ļaut piedalīties ne tikai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām, bet arī pilsētām EFTA valstīs un Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs;

| 28. | uzskata, ka papildus Melina Mercouri balvai, kas ir ES finansiālais ieguldījums katrā kultūras galvaspilsētā, rūpīgi jāizskata iespēja veidot papildināmību ar citiem ES fondiem un resursiem novatoriskam finansējumam, tostarp no Eiropas Investīciju bankas; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka papildus Melina Mercouri balvai, kas ir ES finansiālais ieguldījums katrā kultūras galvaspilsētā, rūpīgi jāizskata iespēja veidot papildināmību ar citiem ES fondiem un resursiem novatoriskam finansējumam, tostarp no Eiropas Investīciju bankas;

| 29. | aicina: lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas ar dalībvalstu pilsētām, jāparedz, ka katra pilsēta laika posmā no 2020. līdz 2033. gadam tikai vienu reizi var piedalīties konkursā, kas paredzēts kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un EFTA valstīm. |
| --- | --- |

29.

aicina: lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas ar dalībvalstu pilsētām, jāparedz, ka katra pilsēta laika posmā no 2020. līdz 2033. gadam tikai vienu reizi var piedalīties konkursā, kas paredzēts kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un EFTA valstīm.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Grozījums Nr. 1

3. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas var kandidēt uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu atklātā konkursā, kas vienlaikus ar konkursiem attiecīgajās divās dalībvalstīs saskaņā ar pielikumā esošo kalendāru notiek reizi trijos gados.
  Īpašie noteikumi kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām ir izklāstīti 10. pantā. | Arī kandidātvalstu, un potenciālo kandidātvalstu, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstu un
  EFTA valstu, kuras ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī Eiropas kaimiņvalstu un Šveices Konfederācijas
  pilsētas var kandidēt uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu atklātā konkursā, kas notiek vienlaikus ar konkursiem attiecīgajās divās dalībvalstīs saskaņā ar pielikumā esošo kalendāru notiek reizi trijos gados.

  Īpašie noteikumi kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu
  šo valstu pilsētām ir izklāstīti 10. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas var kandidēt uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu atklātā konkursā, kas vienlaikus ar konkursiem attiecīgajās divās dalībvalstīs saskaņā ar pielikumā esošo kalendāru notiek reizi trijos gados.

Īpašie noteikumi kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām ir izklāstīti 10. pantā.

Arī kandidātvalstu, un potenciālo kandidātvalstu, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstu un
  EFTA valstu, kuras ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī Eiropas kaimiņvalstu un Šveices Konfederācijas
  pilsētas var kandidēt uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu atklātā konkursā, kas notiek vienlaikus ar konkursiem attiecīgajās divās dalībvalstīs saskaņā ar pielikumā esošo kalendāru notiek reizi trijos gados.

Īpašie noteikumi kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu
  šo valstu pilsētām ir izklāstīti 10. pantā.

Pamatojums

Dažādas dalībnieku grupas, kas izveidojušās, dalībniekus iedalot atkarībā no programmas vai iniciatīvas, nešķiet lietderīgas. Tāpēc Komiteja ierosina paplašināt to valstu loku, kas var piedalīties iniciatīvā.

Grozījums Nr. 2

4. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Konkursā par Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu var piedalīties tikai pilsētas. Kandidātpilsētas var iesaistīt savus apkārtējos reģionus. Tomēr pieteikumus iesniedz vadošās pilsētas vārdā un, ja pieteikums tiek izvēlēts, titulu piešķir pilsētai. | Konkursā par Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu var piedalīties tikai pilsētas. Kandidātpilsētas var iesaistīt savus apkārtējos reģionus vai tām apkārt esošo teritoriju. Tomēr pieteikumus iesniedz vadošās pilsētas vārdā un, ja pieteikums tiek izvēlēts, titulu piešķir pilsētai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Konkursā par Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu var piedalīties tikai pilsētas. Kandidātpilsētas var iesaistīt savus apkārtējos reģionus. Tomēr pieteikumus iesniedz vadošās pilsētas vārdā un, ja pieteikums tiek izvēlēts, titulu piešķir pilsētai.

Konkursā par Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu var piedalīties tikai pilsētas. Kandidātpilsētas var iesaistīt savus apkārtējos reģionus vai tām apkārt esošo teritoriju. Tomēr pieteikumus iesniedz vadošās pilsētas vārdā un, ja pieteikums tiek izvēlēts, titulu piešķir pilsētai.

Pamatojums

Papildus apkārtējiem reģioniem jābūt iespējai iesaistīt arī plašāku teritoriju.

Grozījums Nr. 3

5. panta 5. punkta b) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| jaunas un ilgtspējīgas dažādu sabiedrības kārtu pārstāvju, jo īpaši jauniešu, atstumtu un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu personu iespējas apmeklēt kultūras pasākumus un piedalīties tajos. Ja iespējams, īpašu uzmanību pievērš tam, cik viegli minētie pasākumi ir pieejami veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti; | jaunas un ilgtspējīgas dažādu sabiedrības kārtu pārstāvju, jo īpaši jauniešu, atstumtu un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu personu iespējas apmeklēt kultūras pasākumus un piedalīties tajos. Ja iespējams, Ī
  īpašu uzmanību pievērš tam, lai
  cik viegli minētie pasākumi ir
  būtu pieejami veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

jaunas un ilgtspējīgas dažādu sabiedrības kārtu pārstāvju, jo īpaši jauniešu, atstumtu un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu personu iespējas apmeklēt kultūras pasākumus un piedalīties tajos. Ja iespējams, īpašu uzmanību pievērš tam, cik viegli minētie pasākumi ir pieejami veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti;

jaunas un ilgtspējīgas dažādu sabiedrības kārtu pārstāvju, jo īpaši jauniešu, atstumtu un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu personu iespējas apmeklēt kultūras pasākumus un piedalīties tajos. Ja iespējams, Ī
  īpašu uzmanību pievērš tam, lai
  cik viegli minētie pasākumi ir
  būtu pieejami veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti;

Pamatojums

Cilvēku ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku piekļuvi nevajadzētu ierobežot jau no paša sākuma.

Grozījums Nr. 4

6. pants, 1. līdz 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Izveido Eiropas neatkarīgo ekspertu žūriju (“Eiropas žūrija”), kas veic atlasi un uzraudzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Izveido Eiropas neatkarīgo ekspertu žūriju (“Eiropas žūrija”), kas veic atlasi un uzraudzību.

| 2. | Eiropas žūrijā ir 10 locekļi. Viņi ir Eiropas Savienības pilsoņi. Eiropas žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti ar ievērojamu pieredzi un zināšanām kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vai pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsētas” organizēšanā. Turklāt viņi spēj atvēlēt noteiktu darba dienu skaitu gadā Eiropas žūrijas pienākumu pildīšanai.
  Komisija publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un pēc tam veic potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi. Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izvēlas katrs trīs ekspertus no priekšatlasē atlasīto kandidātu loka un ieceļ tos žūrijas locekļu amatā saskaņā ar katras iestādes procedūrām. Reģionu komiteja izvēlas vienu ekspertu un ieceļ viņu amatā saskaņā ar savām procedūrām.
  Katra iestāde un struktūra tiecas nodrošināt, lai to iecelto ekspertu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas un šie eksperti tiktu izraudzīti, ņemot vērā līdzsvarotu ģeogrāfisko spektru.
  Eiropas žūrija izraugās savu priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

2.

Eiropas žūrijā ir 10 locekļi. Viņi ir Eiropas Savienības pilsoņi. Eiropas žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti ar ievērojamu pieredzi un zināšanām kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vai pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsētas” organizēšanā. Turklāt viņi spēj atvēlēt noteiktu darba dienu skaitu gadā Eiropas žūrijas pienākumu pildīšanai.

Komisija publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un pēc tam veic potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi. Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izvēlas katrs trīs ekspertus no priekšatlasē atlasīto kandidātu loka un ieceļ tos žūrijas locekļu amatā saskaņā ar katras iestādes procedūrām. Reģionu komiteja izvēlas vienu ekspertu un ieceļ viņu amatā saskaņā ar savām procedūrām.

Katra iestāde un struktūra tiecas nodrošināt, lai to iecelto ekspertu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas un šie eksperti tiktu izraudzīti, ņemot vērā līdzsvarotu ģeogrāfisko spektru.

Eiropas žūrija izraugās savu priekšsēdētāju.

| 3. | Eiropas žūrijas locekļus ieceļ uz trim gadiem. Tomēr izdara atkāpi un pirmajā žūrijā, kas ieceļama saskaņā ar šo lēmumu, Eiropas Parlaments tā izraudzītos trīs ekspertus ieceļ uz trim gadiem, Padome – uz vienu gadu, Komisija – uz diviem gadiem, un Reģionu komiteja tās izraudzīto ekspertu ieceļ uz vienu gadu, lai žūrijas ekspertu nomaiņa varētu notikt pakāpeniski un lai novērstu pieredzes un zinātības zudumu, kas rastos, ja visus žūrijas locekļus nomainītu vienlaicīgi. |
| --- | --- |

3.

Eiropas žūrijas locekļus ieceļ uz trim gadiem. Tomēr izdara atkāpi un pirmajā žūrijā, kas ieceļama saskaņā ar šo lēmumu, Eiropas Parlaments tā izraudzītos trīs ekspertus ieceļ uz trim gadiem, Padome – uz vienu gadu, Komisija – uz diviem gadiem, un Reģionu komiteja tās izraudzīto ekspertu ieceļ uz vienu gadu, lai žūrijas ekspertu nomaiņa varētu notikt pakāpeniski un lai novērstu pieredzes un zinātības zudumu, kas rastos, ja visus žūrijas locekļus nomainītu vienlaicīgi.

| 1. | Izveido Eiropas neatkarīgo ekspertu žūriju (“Eiropas žūrija”), kas veic atlasi un uzraudzību. |
| --- | --- |

1.

Izveido Eiropas neatkarīgo ekspertu žūriju (“Eiropas žūrija”), kas veic atlasi un uzraudzību.

| 2. | Eiropas žūrijā ir 10
  11 locekļi. Viņi ir Eiropas Savienības pilsoņi. Eiropas žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti ar ievērojamu pieredzi un zināšanām kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vietējā, reģionālajā vai pilsētu līmenī vai pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsētas” organizēšanā. Turklāt viņi spēj atvēlēt noteiktu darba dienu skaitu gadā
  pietiekamu laiku Eiropas žūrijas pienākumu pildīšanai.

  Komisija publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un pēc tam veic potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi. Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izvēlas katrs trīs locekļus
  ekspertus no priekšatlasē atlasīto kandidātu loka un ieceļ tos žūrijas locekļu amatā saskaņā ar katras iestādes procedūrām. Reģionu komiteja izvēlas vienu ekspertu
  locekli un ieceļ viņu amatā saskaņā ar savām procedūrām. Vienu locekli ieceļ attiecīgā dalībvalsts, apspriežoties ar Komisiju. Ja konkursā piedalās 10. pantā minēto valstu pilsētas, šo locekli aizstāj ar citu locekli, ko ieceļ Komisija.

  Katra iestāde un struktūra tiecas nodrošināt, lai to iecelto locekļu
  ekspertu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas un lai šie eksperti
  locekļi tiktu izraudzīti, ņemot vērā līdzsvarotu ģeogrāfisko spektru.
  Eiropas žūrija izraugās savu priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

2.

Eiropas žūrijā ir 10
  11 locekļi. Viņi ir Eiropas Savienības pilsoņi. Eiropas žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti ar ievērojamu pieredzi un zināšanām kultūras jomā, pilsētu kultūras attīstībā vietējā, reģionālajā vai pilsētu līmenī vai pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsētas” organizēšanā. Turklāt viņi spēj atvēlēt noteiktu darba dienu skaitu gadā
  pietiekamu laiku Eiropas žūrijas pienākumu pildīšanai.

Komisija publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un pēc tam veic potenciālo žūrijas locekļu priekšatlasi. Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izvēlas katrs trīs locekļus
  ekspertus no priekšatlasē atlasīto kandidātu loka un ieceļ tos žūrijas locekļu amatā saskaņā ar katras iestādes procedūrām. Reģionu komiteja izvēlas vienu ekspertu
  locekli un ieceļ viņu amatā saskaņā ar savām procedūrām. Vienu locekli ieceļ attiecīgā dalībvalsts, apspriežoties ar Komisiju. Ja konkursā piedalās 10. pantā minēto valstu pilsētas, šo locekli aizstāj ar citu locekli, ko ieceļ Komisija.

Katra iestāde un struktūra tiecas nodrošināt, lai to iecelto locekļu
  ekspertu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas un lai šie eksperti
  locekļi tiktu izraudzīti, ņemot vērā līdzsvarotu ģeogrāfisko spektru.

Eiropas žūrija izraugās savu priekšsēdētāju.

| 3. | Eiropas žūrijas locekļus, ko ieceļ Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Reģionu komiteja, Eiropas žūrijas locekļus ieceļ uz trim
  četriem gadiem. Tomēr izdara atkāpi un pirmajā žūrijā, kas ieceļama saskaņā ar šo lēmumu, Eiropas Parlaments tā izraudzītos trīs ekspertus ieceļ uz trim gadiem, Padome – uz vienu gadu
  Padome ieceļ locekļus uz diviem gadiem, Komisija – uz diviem
  trim gadiem, un Reģionu komiteja tās izraudzīto ekspertu ieceļ uz vienu gadu, lai žūrijas ekspertu nomaiņa varētu notikt pakāpeniski un lai novērstu pieredzes un zinātības zudumu, kas rastos, ja visus žūrijas locekļus nomainītu vienlaicīgi. |
| --- | --- |

3.

Eiropas žūrijas locekļus, ko ieceļ Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Reģionu komiteja, Eiropas žūrijas locekļus ieceļ uz trim
  četriem gadiem. Tomēr izdara atkāpi un pirmajā žūrijā, kas ieceļama saskaņā ar šo lēmumu, Eiropas Parlaments tā izraudzītos trīs ekspertus ieceļ uz trim gadiem, Padome – uz vienu gadu
  Padome ieceļ locekļus uz diviem gadiem, Komisija – uz diviem
  trim gadiem, un Reģionu komiteja tās izraudzīto ekspertu ieceļ uz vienu gadu, lai žūrijas ekspertu nomaiņa varētu notikt pakāpeniski un lai novērstu pieredzes un zinātības zudumu, kas rastos, ja visus žūrijas locekļus nomainītu vienlaicīgi.

Pamatojums

RK kritiski vērtē žūrijas locekļu priekšatlasi, ko veic Komisija. Tāpēc tā ierosina locekļu atlasē kopumā saglabāt līdzšinējo kārtību, ko nedaudz groza. Īpaši lietderīgi ir žūrijā iecelt pārstāvi no attiecīgās dalībvalsts.

Grozījums Nr. 5

10. panta 1., 2. un 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Noteikumi kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm







  1. | Komisija organizē konkursu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Noteikumi kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm

1.

Komisija organizē konkursu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētām.

| 2. | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sešus gadus pirms pasākuma norises gada Eiropas Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Pieteikumus uzaicinājumā var iesniegt visu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas, ar nosacījumu, ka attiecīgās valstis uzaicinājuma publicēšanas dienā piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai turpmākās Savienības kultūras atbalsta programmās.
  Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstu pilsētām, katra kandidātvalsts vai potenciālās kandidātvalsts pilsēta laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam var piedalīties tikai vienā konkursā, un saskaņā ar 3. panta 2. punkta noteikumiem pilsēta, kas reiz jau piedalījusies šādā konkursā, pievienošanās gadījumā nav tiesīga minētajā laikposmā piedalīties nākamajos konkursos attiecīgajā jaunajā dalībvalstī.
  Turklāt, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstīm, laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam katra kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts pasākumu var rīkot tikai vienu reizi. Tāpēc valstis, kuru pilsētas jau bijušas izraudzītas Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam, minētajā laikposmā nav tiesīgas piedalīties nākamajos konkursos. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sešus gadus pirms pasākuma norises gada Eiropas Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Pieteikumus uzaicinājumā var iesniegt visu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas, ar nosacījumu, ka attiecīgās valstis uzaicinājuma publicēšanas dienā piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai turpmākās Savienības kultūras atbalsta programmās.

Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstu pilsētām, katra kandidātvalsts vai potenciālās kandidātvalsts pilsēta laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam var piedalīties tikai vienā konkursā, un saskaņā ar 3. panta 2. punkta noteikumiem pilsēta, kas reiz jau piedalījusies šādā konkursā, pievienošanās gadījumā nav tiesīga minētajā laikposmā piedalīties nākamajos konkursos attiecīgajā jaunajā dalībvalstī.

Turklāt, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstīm, laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam katra kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts pasākumu var rīkot tikai vienu reizi. Tāpēc valstis, kuru pilsētas jau bijušas izraudzītas Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam, minētajā laikposmā nav tiesīgas piedalīties nākamajos konkursos.

| 3. | Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm piemēro 4. panta nosacījumus un 5. pantā minētos kritērijus. |
| --- | --- |

3.

Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm piemēro 4. panta nosacījumus un 5. pantā minētos kritērijus.

Noteikumi citām valstīm
  kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm

| 1. | Komisija organizē konkursu kandidātvalstu, un potenciālo kandidātvalstu pilsētām, pilsētām Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstīs, kas ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī pilsētām Eiropas kaimiņvalstīs un Šveices Konfederācijā
  ; |
| --- | --- |

1.

Komisija organizē konkursu kandidātvalstu, un potenciālo kandidātvalstu pilsētām, pilsētām Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstīs, kas ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī pilsētām Eiropas kaimiņvalstīs un Šveices Konfederācijā
  ;

| 2. | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sešus gadus pirms pasākuma norises gada Eiropas Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Pieteikumus uzaicinājumā var iesniegt visu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas, ar nosacījumu, ka attiecīgās valstis uzaicinājuma publicēšanas dienā piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai turpmākās Savienības kultūras atbalsta programmās.

  Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstu pilsētām, katra kandidātvalsts vai potenciālās kandidātvalsts pilsēta, pilsēta Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstīs, kas ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī Eiropas kaimiņvalstīs un Šveices Konfederācijā
  laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam var piedalīties tikai vienā konkursā, un saskaņā ar 3. panta 2. punkta noteikumiem pilsēta, kas reiz jau piedalījusies šādā konkursā, pievienošanās gadījumā nav tiesīga minētajā laikposmā piedalīties nākamajos konkursos attiecīgajā jaunajā dalībvalstī.
  Turklāt, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstīm, laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam katra kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts
  iepriekšminētā valsts pasākumu var rīkot tikai vienu reizi. Tāpēc valstis, kuru pilsētas jau bijušas izraudzītas Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam, minētajā laikposmā nav tiesīgas piedalīties nākamajos konkursos. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sešus gadus pirms pasākuma norises gada Eiropas Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Pieteikumus uzaicinājumā var iesniegt visu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pilsētas, ar nosacījumu, ka attiecīgās valstis uzaicinājuma publicēšanas dienā piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai turpmākās Savienības kultūras atbalsta programmās.

Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstu pilsētām, katra kandidātvalsts vai potenciālās kandidātvalsts pilsēta, pilsēta Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) valstīs, kas ir Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis, kā arī Eiropas kaimiņvalstīs un Šveices Konfederācijā
  laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam var piedalīties tikai vienā konkursā, un saskaņā ar 3. panta 2. punkta noteikumiem pilsēta, kas reiz jau piedalījusies šādā konkursā, pievienošanās gadījumā nav tiesīga minētajā laikposmā piedalīties nākamajos konkursos attiecīgajā jaunajā dalībvalstī.

Turklāt, lai nodrošinātu vienlīdzību ar dalībvalstīm, laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam katra kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts
  iepriekšminētā valsts pasākumu var rīkot tikai vienu reizi. Tāpēc valstis, kuru pilsētas jau bijušas izraudzītas Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam, minētajā laikposmā nav tiesīgas piedalīties nākamajos konkursos.

| 3. | Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm
  Iepriekš minētajām valstīm piemēro 4. panta nosacījumus un 5. pantā minētos kritērijus.
  Komisija, apspriežoties ar šīm valstīm, var veikt pielāgojumus, it īpaši, pielāgot programmas ilgumu, lai izvairītos no liela finansiāla sloga
  ; |
| --- | --- |

3.

Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm
  Iepriekš minētajām valstīm piemēro 4. panta nosacījumus un 5. pantā minētos kritērijus.
  Komisija, apspriežoties ar šīm valstīm, var veikt pielāgojumus, it īpaši, pielāgot programmas ilgumu, lai izvairītos no liela finansiāla sloga
  ;

Pamatojums

Dažādas dalībnieku grupas, kas izveidojušās, dalībniekus iedalot atkarībā no programmas vai iniciatīvas, nešķiet lietderīgas. Tāpēc tiek ierosināts paplašināt to valstu loku, kas var piedalīties iniciatīvā. Vajadzētu dot iespēju izvairīties no liela finansiāla sloga, piedāvājot piemērotus risinājumus.

Grozījums Nr. 6

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija oficiāli izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētas, pieņemot īstenošanas aktus un pienācīgi ņemot vērā Eiropas žūrijas ieteikumus. Komisija informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju par izraudzītajām pilsētām. | Komisija oficiāli izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētas, pieņemot īstenošanas aktus un pienācīgi ņemot vērā Eiropas žūrijas ieteikumus. Komisija informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju par izraudzītajām pilsētām.







  1. | Komisija, apspriežoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, izvirza pilsētu Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam. Komisija par to paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai vēlākais četrus gadus pirms attiecīgā pasākuma paredzētā sākuma.

  Paziņojumam jāpievieno izvirzīšanas pamatojums, ņemot vērā Eiropas žūrijas ziņojumus.


  Veicot izvirzīšanu, ņem vērā Eiropas žūrijas sniegtos ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija oficiāli izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētas, pieņemot īstenošanas aktus un pienācīgi ņemot vērā Eiropas žūrijas ieteikumus. Komisija informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju par izraudzītajām pilsētām.

Komisija oficiāli izraugās Eiropas kultūras galvaspilsētas, pieņemot īstenošanas aktus un pienācīgi ņemot vērā Eiropas žūrijas ieteikumus. Komisija informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju par izraudzītajām pilsētām.

1.

Paziņojumam jāpievieno izvirzīšanas pamatojums, ņemot vērā Eiropas žūrijas ziņojumus.

Veicot izvirzīšanu, ņem vērā Eiropas žūrijas sniegtos ieteikumus.

| 2. | Eiropas Parlaments ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc informācijas saņemšanas par izvirzītajām pilsētām var sniegt Komisijai atzinumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu un pamatojumus, kas balstās uz Eiropas žūrijas ziņojumiem, oficiāli izraugās attiecīgās pilsētas par tā gada Eiropas kultūras galvaspilsētām, kuram tās ir izvirzītas. |
| --- | --- |

3.

Pamatojums

Ņemot vērā kultūras galvaspilsētas izvirzīšanas nozīmīgumu, ir pamatoti, ka izvirzīšanu veic Padome. LESD 291. panta 2. punktā ir paredzēts, ka pamatotos īpašos gadījumos Padomei var piešķirt īstenošanas pilnvaras.

Briselē, 2012. gada 30. novembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 191/2011 final.

1

(2)  CdR 191/2011 final

2

---