# Uradni list C 51E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.051.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 51E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5622. februar 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.051.slv

Uradni list

Evropske unije

C 51E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5622. februar 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 13.–15. september 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 7 E, 10.1.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/01 | Revizijska politika: kaj smo se naučili iz krizeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o revizijski politiki: kaj smo se naučili iz krize (2011/2037(INI)) | 1 |
| 2013/C 051E/02 | Razmere žensk, ki se približujejo upokojitveni starostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (2011/2091(INI)) | 9 |
| 2013/C 051E/03 | Direktiva o mediaciji v državah članicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o izvajanju direktive o mediaciji v državah članicah, njenem vplivu na mediacijo in sprejetju s strani sodišč (2011/2026(INI)) | 17 |
| 2013/C 051E/04 | Učinkovita strategija o surovinah za EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (2011/2056(INI)) | 21 |
| 2013/C 051E/05 | Ribištvo v Črnem morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o upravljanju ribištva v Črnem morju danes in v prihodnje (2010/2113(INI)) | 37 |
| 2013/C 051E/06 | Varnost pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o obvladovanju izzivov glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju (2011/2072(INI)) | 43 |
| 2013/C 051E/07 | Žensko podjetništvo v malih in srednjih podjetjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (2010/2275(INI)) | 56 |
| | Sreda, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/08 | Letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2009)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2009) (2011/2027(INI)) | 66 |
| 2013/C 051E/09 | Dostop javnosti do dokumentov 2009-2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010 (2010/2294(INI)) | 72 |
| 2013/C 051E/10 | Potekajoča pogajanja o DohiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe | 84 |
| 2013/C 051E/11 | Boljša zakonodaja, subsidiarnost, sorazmernost in pametni predpisiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (2011/2029(INI)) | 87 |
| 2013/C 051E/12 | Dejavnosti Odbora za peticije v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2010 (2010/2295(INI)) | 95 |
| 2013/C 051E/13 | Strategija EU za brezdomstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo | 101 |
| 2013/C 051E/14 | Celovit pristop k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o celovitem pristopu k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2 | 104 |
| | Četrtek, 15. september 2011 |
| 2013/C 051E/15 | Pogajanja o pridružitvenem sporazumu EU-MoldavijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Moldavija (2011/2079(INI)) | 108 |
| 2013/C 051E/16 | Razmere v LibijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Libiji | 114 |
| 2013/C 051E/17 | Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji | 118 |
| 2013/C 051E/18 | Odpravljanje neskladnosti med protikorupcijsko zakonodajo in realnostjoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji | 121 |
| 2013/C 051E/19 | Lakota v vzhodni AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o lakoti v vzhodni Afriki | 125 |
| 2013/C 051E/20 | Stališče in zavezanost EU pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezniResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o stališču in zavezanosti Evropske unije pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni | 130 |
| 2013/C 051E/21 | Pristop politike EU k svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o pristopu politike Evropske unije k Svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 (WRC-12) | 137 |
| 2013/C 051E/22 | Belorusija: aretacija Alesa Bialatskega, zagovornika človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Belorusiji: aretacija zagovornika človekovih pravic Alesa Bjaljackega | 140 |
| 2013/C 051E/23 | Sudan: razmere v Južnem Kordofanu in Modrem NiluResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Sudanu: razmere v Južnem Kordofanu in izbruh nasilja v zvezni državi Modri Nil | 143 |
| 2013/C 051E/24 | Eritreja: primer Dawita IsaakaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Eritreji: primer Dawita Isaaka | 146 |
| 2013/C 051E/25 | EpilepsijaIzjava Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o epilepsiji | 149 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 13.–15. september 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 7 E, 10.1.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 13. september 2011

2013/C 051E/01

Revizijska politika: kaj smo se naučili iz krizeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o revizijski politiki: kaj smo se naučili iz krize (2011/2037(INI))

1

2013/C 051E/02

Razmere žensk, ki se približujejo upokojitveni starostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (2011/2091(INI))

9

2013/C 051E/03

Direktiva o mediaciji v državah članicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o izvajanju direktive o mediaciji v državah članicah, njenem vplivu na mediacijo in sprejetju s strani sodišč (2011/2026(INI))

17

2013/C 051E/04

Učinkovita strategija o surovinah za EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (2011/2056(INI))

21

2013/C 051E/05

Ribištvo v Črnem morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o upravljanju ribištva v Črnem morju danes in v prihodnje (2010/2113(INI))

37

2013/C 051E/06

Varnost pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o obvladovanju izzivov glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju (2011/2072(INI))

43

2013/C 051E/07

Žensko podjetništvo v malih in srednjih podjetjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (2010/2275(INI))

56

Sreda, 14. september 2011

2013/C 051E/08

Letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2009)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2009) (2011/2027(INI))

66

2013/C 051E/09

Dostop javnosti do dokumentov 2009-2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010 (2010/2294(INI))

72

2013/C 051E/10

Potekajoča pogajanja o DohiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe

84

2013/C 051E/11

Boljša zakonodaja, subsidiarnost, sorazmernost in pametni predpisiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (2011/2029(INI))

87

2013/C 051E/12

Dejavnosti Odbora za peticije v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2010 (2010/2295(INI))

95

2013/C 051E/13

Strategija EU za brezdomstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo

101

2013/C 051E/14

Celovit pristop k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o celovitem pristopu k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2

2

2

104

Četrtek, 15. september 2011

2013/C 051E/15

Pogajanja o pridružitvenem sporazumu EU-MoldavijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Moldavija (2011/2079(INI))

108

2013/C 051E/16

Razmere v LibijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Libiji

114

2013/C 051E/17

Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji

118

2013/C 051E/18

Odpravljanje neskladnosti med protikorupcijsko zakonodajo in realnostjoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji

121

2013/C 051E/19

Lakota v vzhodni AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o lakoti v vzhodni Afriki

125

2013/C 051E/20

Stališče in zavezanost EU pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezniResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o stališču in zavezanosti Evropske unije pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni

130

2013/C 051E/21

Pristop politike EU k svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o pristopu politike Evropske unije k Svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 (WRC-12)

137

2013/C 051E/22

Belorusija: aretacija Alesa Bialatskega, zagovornika človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Belorusiji: aretacija zagovornika človekovih pravic Alesa Bjaljackega

140

2013/C 051E/23

Sudan: razmere v Južnem Kordofanu in Modrem NiluResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Sudanu: razmere v Južnem Kordofanu in izbruh nasilja v zvezni državi Modri Nil

143

2013/C 051E/24

Eritreja: primer Dawita IsaakaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Eritreji: primer Dawita Isaaka

146

2013/C 051E/25

EpilepsijaIzjava Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o epilepsiji

149

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/26 | Zahteva za odvzem poslanske imunitete Hans-Petru MartinuSklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2011/2104(IMM)) | 150 |
| 2013/C 051E/27 | Postopek s skupnimi sejami odborov, sestanki koordinatorjev in informacije samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o postopku s skupnimi sejami odborov, sestankih koordinatorjev in informacijah samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika) | 151 |
| | Sreda, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/28 | Sprememba Poslovnika glede predstavitev kandidatov za komisarjeSklep Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o spremembi členov 106 in 192 ter Priloge XVII Poslovnika Parlamenta (2010/2231(REG)) | 152 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2011

2013/C 051E/26

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Hans-Petru MartinuSklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2011/2104(IMM))

150

2013/C 051E/27

Postopek s skupnimi sejami odborov, sestanki koordinatorjev in informacije samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o postopku s skupnimi sejami odborov, sestankih koordinatorjev in informacijah samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika)

151

Sreda, 14. september 2011

2013/C 051E/28

Sprememba Poslovnika glede predstavitev kandidatov za komisarjeSklep Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o spremembi členov 106 in 192 ter Priloge XVII Poslovnika Parlamenta (2010/2231(REG))

152

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 13. september 2011 |
| 2013/C 051E/29 | Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD)) | 157 |
| P7_TC1-COD(2010)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) | 158 |
| PRILOGA | 158 |
| 2013/C 051E/30 | Režim Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2010)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | 159 |
| PRILOGA | 161 |
| 2013/C 051E/31 | Zastareli akti Sveta s področja skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2010)0368Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike | 162 |
| 2013/C 051E/32 | Razveljavitev določenih zastarelih aktov Sveta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2010)0369Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne trgovinske politike | 163 |
| 2013/C 051E/33 | Razveljavitev Uredbe (EGS) št. 429/73 in Uredbe (ES) št. 215/2000 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije ter Uredbe (ES) št. 215/2000 o obnovitvi ukrepov za leto 2000 iz Uredbe (ES) št. 1416/95 o uvedbi nekaterih koncesij za leto 1995 v obliki tarifnih kvot Skupnosti za nekatere predelane kmetijske proizvode (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD)) | 163 |
| P7_TC1-COD(2010)0367Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije | 164 |
| 2013/C 051E/34 | Presoja vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2011)0080Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo) | 165 |
| 2013/C 051E/35 | Dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih za dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD)) | 165 |
| P7_TC1-COD(2010)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. ... 2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za dostop do regulirane javne storitve, ki jo zagotavlja globalni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo | 166 |
| 2013/C 051E/36 | Mednarodni sporazum o tropskem lesu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske unije (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE)) | 166 |
| 2013/C 051E/37 | Sporazum med Evropsko unijo in Švico o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ter o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (16198/2010 – C7-0126/2011 – 2010/0317(NLE)) | 167 |
| 2013/C 051E/38 | Sporazum med Evropsko unijo in Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/39 | Razširitev Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Lihtenštajn ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o spremembi Dodatnega sporazuma med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o razširitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Kneževino Lihtenštajn (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/40 | Konvencija o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu v imenu Evropske unije (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047 (NLE)) | 169 |
| 2013/C 051E/41 | Sporazum med Evropsko unijo in Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/42 | Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o postopkih predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/43 | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 521/2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE)) | 171 |
| 2013/C 051E/44 | Prostovoljna modulacija neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2010)0372Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike | 172 |
| 2013/C 051E/45 | Uradno podprti izvozni krediti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2006)0167Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES | 173 |
| | Sreda, 14. september 2011 |
| 2013/C 051E/46 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/AT&S iz AvstrijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/008 AT/AT&S, Avstrija) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD)) | 174 |
| PRILOGA | 175 |
| 2013/C 051E/47 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/Steiermark in Niederösterreich iz AvstrijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD)) | 176 |
| PRILOGA | 177 |
| 2013/C 051E/48 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/000 TA 2011 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD)) | 178 |
| PRILOGA | 179 |
| 2013/C 051E/49 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD)) | 180 |
| PRILOGA | 181 |
| 2013/C 051E/50 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD)) | 182 |
| PRILOGA | 183 |
| 2013/C 051E/51 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD)) | 184 |
| PRILOGA | 185 |
| 2013/C 051E/52 | Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD)) | 186 |
| PRILOGA | 187 |
| 2013/C 051E/53 | Celovitost in preglednost energetskega trga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2010)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga | 188 |
| PRILOGA | 189 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. september 2011

2013/C 051E/29

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

157

P7_TC1-COD(2010)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX)

158

PRILOGA

158

2013/C 051E/30

Režim Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

159

P7_TC1-COD(2010)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

159

PRILOGA

161

2013/C 051E/31

Zastareli akti Sveta s področja skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

161

P7_TC1-COD(2010)0368Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike

162

2013/C 051E/32

Razveljavitev določenih zastarelih aktov Sveta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

162

P7_TC1-COD(2010)0369Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne trgovinske politike

163

2013/C 051E/33

Razveljavitev Uredbe (EGS) št. 429/73 in Uredbe (ES) št. 215/2000 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije ter Uredbe (ES) št. 215/2000 o obnovitvi ukrepov za leto 2000 iz Uredbe (ES) št. 1416/95 o uvedbi nekaterih koncesij za leto 1995 v obliki tarifnih kvot Skupnosti za nekatere predelane kmetijske proizvode (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

163

P7_TC1-COD(2010)0367Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije

164

2013/C 051E/34

Presoja vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

164

P7_TC1-COD(2011)0080Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo)

165

2013/C 051E/35

Dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih za dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

165

P7_TC1-COD(2010)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. ... 2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za dostop do regulirane javne storitve, ki jo zagotavlja globalni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo

166

2013/C 051E/36

Mednarodni sporazum o tropskem lesu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske unije (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

166

2013/C 051E/37

Sporazum med Evropsko unijo in Švico o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ter o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (16198/2010 – C7-0126/2011 – 2010/0317(NLE))

167

2013/C 051E/38

Sporazum med Evropsko unijo in Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

168

2013/C 051E/39

Razširitev Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Lihtenštajn ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o spremembi Dodatnega sporazuma med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o razširitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Kneževino Lihtenštajn (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE))

168

2013/C 051E/40

Konvencija o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu v imenu Evropske unije (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047 (NLE))

169

2013/C 051E/41

Sporazum med Evropsko unijo in Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

170

2013/C 051E/42

Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o postopkih predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

170

2013/C 051E/43

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 521/2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

171

2013/C 051E/44

Prostovoljna modulacija neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

172

P7_TC1-COD(2010)0372Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike

172

2013/C 051E/45

Uradno podprti izvozni krediti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

173

P7_TC1-COD(2006)0167Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES

173

Sreda, 14. september 2011

2013/C 051E/46

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/AT&S iz AvstrijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/008 AT/AT&S, Avstrija) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

174

PRILOGA

175

2013/C 051E/47

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/Steiermark in Niederösterreich iz AvstrijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

176

PRILOGA

177

2013/C 051E/48

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/000 TA 2011 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

178

PRILOGA

179

2013/C 051E/49

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

180

PRILOGA

181

2013/C 051E/50

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

182

PRILOGA

183

2013/C 051E/51

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

184

PRILOGA

185

2013/C 051E/52

Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

186

PRILOGA

187

2013/C 051E/53

Celovitost in preglednost energetskega trga ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

188

P7_TC1-COD(2010)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga

188

PRILOGA

189

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 13.–15. september 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 7 E, 10.1.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 13. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/1

---

Torek, 13. september 2011Revizijska politika: kaj smo se naučili iz krize

P7_TA(2011)0359

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o revizijski politiki: kaj smo se naučili iz krize (2011/2037(INI))

2013/C 51 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. oktobra 2010 z naslovom "Revizijska politika: kaj smo se naučili iz krize" (KOM(2010)0561), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. oktobra 2010 z naslovom "Revizijska politika: kaj smo se naučili iz krize" (KOM(2010)0561),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o korporativnem upravljanju finančnih institucij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o korporativnem upravljanju finančnih institucij (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o izvajanju Direktive št. 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o izvajanju Direktive št. 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (2),

| — | ob upoštevanju Direktive št. 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive št. 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0200/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0200/2011),

| A. | ker se je zaradi nedavne finančne krize pojavil dvom o delu revizorjev, |
| --- | --- |

A.

ker se je zaradi nedavne finančne krize pojavil dvom o delu revizorjev,

| B. | ker so po nastopu krize pretirano prevzemanje tveganja finančnih institucij izrecno povezovali s prožnimi, pomanjkljivimi in neučinkovitimi mehanizmi upravljanja nadzora in tveganja, zlasti v sistemsko pomembnih finančnih institucijah, |
| --- | --- |

B.

ker so po nastopu krize pretirano prevzemanje tveganja finančnih institucij izrecno povezovali s prožnimi, pomanjkljivimi in neučinkovitimi mehanizmi upravljanja nadzora in tveganja, zlasti v sistemsko pomembnih finančnih institucijah,

| C. | ker se je po finančni krizi pokazalo, da imajo lahko revizorji pomembno vlogo zlasti pri krepitvi nadzora nad upravljanjem s tveganji v finančnih institucijah, |
| --- | --- |

C.

ker se je po finančni krizi pokazalo, da imajo lahko revizorji pomembno vlogo zlasti pri krepitvi nadzora nad upravljanjem s tveganji v finančnih institucijah,

| D. | ker vloga revizijskih odborov zlasti v finančnih institucijah ni bila v celoti izkoriščena, |
| --- | --- |

D.

ker vloga revizijskih odborov zlasti v finančnih institucijah ni bila v celoti izkoriščena,

| E. | ker so kakovostne revizije bistvenega pomena za gospodarsko stabilnost in zaupanje trgov, saj zagotavljajo, da je finančna trdnost podjetij resnična, |
| --- | --- |

E.

ker so kakovostne revizije bistvenega pomena za gospodarsko stabilnost in zaupanje trgov, saj zagotavljajo, da je finančna trdnost podjetij resnična,

| F. | ker je neodvisnost revizorja bistvenega pomena za kakovost revizije, |
| --- | --- |

F.

ker je neodvisnost revizorja bistvenega pomena za kakovost revizije,

| G. | ker lahko pride do navzkrižja interesov, kadar revizijske družbe istemu podjetju zagotavljajo različne storitve, |
| --- | --- |

G.

ker lahko pride do navzkrižja interesov, kadar revizijske družbe istemu podjetju zagotavljajo različne storitve,

| H. | ker visoka koncentracija "štiri velikih" revizijskih družb na trgu lahko povzroči preveliko kopičenje tveganj, in ker so manjše družbe raznolike, njihovo rast in znanje pa bi bilo treba spodbujati z več priložnostmi za konkuriranje, |
| --- | --- |

H.

ker visoka koncentracija "štiri velikih" revizijskih družb na trgu lahko povzroči preveliko kopičenje tveganj, in ker so manjše družbe raznolike, njihovo rast in znanje pa bi bilo treba spodbujati z več priložnostmi za konkuriranje,

| I. | ker je zato treba ponovno začeti podrobno razpravo o vlogi revizorjev in strukturi revizijskega trga, |
| --- | --- |

I.

ker je zato treba ponovno začeti podrobno razpravo o vlogi revizorjev in strukturi revizijskega trga,

Splošne zadeve

| 1. | odobrava zeleno knjigo Komisije in njen celovit pristop; |
| --- | --- |

1.

odobrava zeleno knjigo Komisije in njen celovit pristop;

| 2. | pozdravlja načelna vprašanja iz zelene knjige, kako bi bilo mogoče revizijo izboljšati, čeprav v preteklosti ni bilo resnih dokazov, da revizije niso bile izvedene ob upoštevanju veljavnih predpisov in zahtev; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja načelna vprašanja iz zelene knjige, kako bi bilo mogoče revizijo izboljšati, čeprav v preteklosti ni bilo resnih dokazov, da revizije niso bile izvedene ob upoštevanju veljavnih predpisov in zahtev;

| 3. | meni, da bi morala razprava o vlogi revizorjev potekati vzporedno z okrepitvijo vloge revizijskega odbora, ki je sedaj v glavnem neučinkovita, ter poročanja o financah in tveganju, ki ga morajo zagotavljati podjetja; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala razprava o vlogi revizorjev potekati vzporedno z okrepitvijo vloge revizijskega odbora, ki je sedaj v glavnem neučinkovita, ter poročanja o financah in tveganju, ki ga morajo zagotavljati podjetja;

| 4. | meni, da še ni zadostne osnove za končno oceno, zato opominja Komisijo, da je treba bolj uporabljati predpise in izvesti obsežne in temeljite analize učinkov, ki bodo pretehtale različne možnosti politike in se osredotočile na praktična vprašanja v skladu z načelom boljše priprave zakonodaje; te ocene bi morale obravnavati pomen računovodstva pri zagotavljanju točnih informacij o trajnostnem gospodarskem razvoju podjetij in bi morale vsebovati analizo interesnih skupin, ki bi pojasnila razdelitev študije o analizi učinkov v različne skupine, kot so mala in srednja podjetja, sistemsko pomembne finančne institucije in druge družbe, ki kotirajo na borzi ali tudi ne; meni, da je treba oceniti učinek revizijskih poročil na uporabnike, kot so vlagatelji in regulatorji sistemsko pomembnih finančnih institucij; Komisijo poziva, naj analizira dodano vrednost, ki izhaja tako iz predlagane uredbe kot iz postopnega usklajevanja pravil in revizijskih standardov na enotnem evropskem trgu; |
| --- | --- |

4.

meni, da še ni zadostne osnove za končno oceno, zato opominja Komisijo, da je treba bolj uporabljati predpise in izvesti obsežne in temeljite analize učinkov, ki bodo pretehtale različne možnosti politike in se osredotočile na praktična vprašanja v skladu z načelom boljše priprave zakonodaje; te ocene bi morale obravnavati pomen računovodstva pri zagotavljanju točnih informacij o trajnostnem gospodarskem razvoju podjetij in bi morale vsebovati analizo interesnih skupin, ki bi pojasnila razdelitev študije o analizi učinkov v različne skupine, kot so mala in srednja podjetja, sistemsko pomembne finančne institucije in druge družbe, ki kotirajo na borzi ali tudi ne; meni, da je treba oceniti učinek revizijskih poročil na uporabnike, kot so vlagatelji in regulatorji sistemsko pomembnih finančnih institucij; Komisijo poziva, naj analizira dodano vrednost, ki izhaja tako iz predlagane uredbe kot iz postopnega usklajevanja pravil in revizijskih standardov na enotnem evropskem trgu;

| 5. | pozdravlja priznavanje sorazmernosti v zeleni knjigi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja priznavanje sorazmernosti v zeleni knjigi;

Vloga revizorja

| 6. | meni, da imajo obvezne revizije družbeno vlogo in da koristijo javnemu interesu, saj so ena od najbolj bistvenih sestavin demokratičnega gospodarskega in političnega sistema, in skladno s tem pozdravlja namen zelene knjige, da poveča preglednost in izboljša kakovost revizijskih poročil ter tako prispeva k stabilnosti finančnega trga ter izboljša dostop do financiranja; je naklonjen vsem ukrepom, ki temeljijo na dokazih, da znatno izboljšanje kakovosti, redno zunanje ocenjevanje in ustrezen regulativni nadzor še zlasti v finančnih institucijah prevladajo nad stroški in obremenitvami; poudarja potrebo po posebni zakonodaji; |
| --- | --- |

6.

meni, da imajo obvezne revizije družbeno vlogo in da koristijo javnemu interesu, saj so ena od najbolj bistvenih sestavin demokratičnega gospodarskega in političnega sistema, in skladno s tem pozdravlja namen zelene knjige, da poveča preglednost in izboljša kakovost revizijskih poročil ter tako prispeva k stabilnosti finančnega trga ter izboljša dostop do financiranja; je naklonjen vsem ukrepom, ki temeljijo na dokazih, da znatno izboljšanje kakovosti, redno zunanje ocenjevanje in ustrezen regulativni nadzor še zlasti v finančnih institucijah prevladajo nad stroški in obremenitvami; poudarja potrebo po posebni zakonodaji;

| 7. | poudarja, da je kakovosten revizijski sistem sestavni del trdnega okvira upravljanja podjetij; prosi Komisijo, naj Parlamentu in Svetu skladno predstavi svoje predloge glede upravljanja in revidiranja podjetij; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je kakovosten revizijski sistem sestavni del trdnega okvira upravljanja podjetij; prosi Komisijo, naj Parlamentu in Svetu skladno predstavi svoje predloge glede upravljanja in revidiranja podjetij;

| 8. | poudarja pomen revizijskega poročila za delničarje in javnost; priznava načelo "revizija je revizija" in svari pred velikim tveganjem zaradi uporabe različnih standardov, ki povzroča pravno negotovost; zato je naklonjen razširitvi področja uporabe na vse finančne institucije; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen revizijskega poročila za delničarje in javnost; priznava načelo "revizija je revizija" in svari pred velikim tveganjem zaradi uporabe različnih standardov, ki povzroča pravno negotovost; zato je naklonjen razširitvi področja uporabe na vse finančne institucije;

| 9. | se strinja s Komisijo glede načela, da morajo biti ugotovitve revizijskega poročila osredotočene na vsebino, ne obliko; |
| --- | --- |

9.

se strinja s Komisijo glede načela, da morajo biti ugotovitve revizijskega poročila osredotočene na vsebino, ne obliko;

| 10. | poziva Komisijo, naj preuči, na kakšen način bi bilo mogoče razširiti naloge revizorjev, da bi poleg preverjanja informacij, zagotovljenih v glavnem finančnem poročilu, obsegale tudi revidiranje informacij o tveganjih, ki jih zagotovi revidirani subjekt; priporoča, da morajo biti revizorji seznanjeni z vsemi primeri, ko je bil odbor za tveganja preglasovan; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj preuči, na kakšen način bi bilo mogoče razširiti naloge revizorjev, da bi poleg preverjanja informacij, zagotovljenih v glavnem finančnem poročilu, obsegale tudi revidiranje informacij o tveganjih, ki jih zagotovi revidirani subjekt; priporoča, da morajo biti revizorji seznanjeni z vsemi primeri, ko je bil odbor za tveganja preglasovan;

| 11. | meni, da morajo biti revizijska poročila kratka in vsebovati jasne, jedrnate ugotovitve, ter da morajo obravnavati vse vidike zakonske naloge revizorja; meni tudi, da bi moral revizor revizijskemu odboru in generalni skupščini zagotavljati dodatna pojasnila o splošnih vprašanjih, na primer o uporabljenih bilančnih metodah in konkretnih vidikih, kot so na primer ključni kazalniki, pomembni zneski, ocene tveganja, povezanega z zadevnimi računovodskimi ocenami, relevantne ocene ter morebitni posebni problemi, ki so se pojavili med izvajanjem revizije; |
| --- | --- |

11.

meni, da morajo biti revizijska poročila kratka in vsebovati jasne, jedrnate ugotovitve, ter da morajo obravnavati vse vidike zakonske naloge revizorja; meni tudi, da bi moral revizor revizijskemu odboru in generalni skupščini zagotavljati dodatna pojasnila o splošnih vprašanjih, na primer o uporabljenih bilančnih metodah in konkretnih vidikih, kot so na primer ključni kazalniki, pomembni zneski, ocene tveganja, povezanega z zadevnimi računovodskimi ocenami, relevantne ocene ter morebitni posebni problemi, ki so se pojavili med izvajanjem revizije;

| 12. | poziva, naj se v revizijska poročila o finančnih institucijah vključijo zahteve za večje razkrivanje v zvezi z vrednotenjem manj likvidnih finančnih sredstev, da se omogoči primerjava vrednotenja finančnih instrumentov med institucijami; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj se v revizijska poročila o finančnih institucijah vključijo zahteve za večje razkrivanje v zvezi z vrednotenjem manj likvidnih finančnih sredstev, da se omogoči primerjava vrednotenja finančnih instrumentov med institucijami;

| 13. | priporoča, da morajo revizorji, kadar naletijo na probleme, ki bi utegnili ogroziti nadaljnje delovanje revidiranega subjekta, opozoriti nadzornike ali pristojne organe; priporoča organizacijo dvostranskih srečanj med revizorji in nadzorniki večjih finančnih ustanov; |
| --- | --- |

13.

priporoča, da morajo revizorji, kadar naletijo na probleme, ki bi utegnili ogroziti nadaljnje delovanje revidiranega subjekta, opozoriti nadzornike ali pristojne organe; priporoča organizacijo dvostranskih srečanj med revizorji in nadzorniki večjih finančnih ustanov;

| 14. | opozarja na potencialno odgovornost, ki jo lahko prinese zagotavljanje dodatnih informacij poleg tistih, ki se zahtevajo na podlagi uredbe; vseeno meni, da družba od revizorjev zahteva naprej in navzven usmerjeno odgovornost, še zlasti pri velikih in sistemsko pomembnih korporacijah; meni, da bi bilo treba informacije v zvezi s tveganji, zunajbilančnimi operacijami ali morebitnimi prihodnjimi izpostavljenostmi, ki so v javnem interesu in so voljo revizorjem, vedno razkriti upravnim organom, v večini primerov pa z njimi seznaniti tudi javnost; |
| --- | --- |

14.

opozarja na potencialno odgovornost, ki jo lahko prinese zagotavljanje dodatnih informacij poleg tistih, ki se zahtevajo na podlagi uredbe; vseeno meni, da družba od revizorjev zahteva naprej in navzven usmerjeno odgovornost, še zlasti pri velikih in sistemsko pomembnih korporacijah; meni, da bi bilo treba informacije v zvezi s tveganji, zunajbilančnimi operacijami ali morebitnimi prihodnjimi izpostavljenostmi, ki so v javnem interesu in so voljo revizorjem, vedno razkriti upravnim organom, v večini primerov pa z njimi seznaniti tudi javnost;

| 15. | poziva k okrepitvi vloge revizijskih odborov v vseh finančnih institucijah, od katerih je treba zahtevati, naj odobrijo oceno modela tveganj, ki vključuje primerjave podjetja z opredeljenimi merili, vključno s poročanjem o morebitnih prihodnjih finančnih potrebah, bančnih sporazumih, prihodnjih denarnih tokovih, upravljanju tveganj, načrtih vodstva, spoštovanju glavnih računovodskih načel ter o vseh predvidljivih tveganjih v zvezi s poslovnim modelom podjetja; zahteva, da se ta ocena vsako leto predstavi izvršilnim in nadzornim odborom finančnih institucij, skupaj s popolnim revizijskim poročilom, v obravnavo in odobritev; |
| --- | --- |

15.

poziva k okrepitvi vloge revizijskih odborov v vseh finančnih institucijah, od katerih je treba zahtevati, naj odobrijo oceno modela tveganj, ki vključuje primerjave podjetja z opredeljenimi merili, vključno s poročanjem o morebitnih prihodnjih finančnih potrebah, bančnih sporazumih, prihodnjih denarnih tokovih, upravljanju tveganj, načrtih vodstva, spoštovanju glavnih računovodskih načel ter o vseh predvidljivih tveganjih v zvezi s poslovnim modelom podjetja; zahteva, da se ta ocena vsako leto predstavi izvršilnim in nadzornim odborom finančnih institucij, skupaj s popolnim revizijskim poročilom, v obravnavo in odobritev;

| 16. | meni, da je poklicni dvom bistvenega pomena pri reviziji in da vpliva na vse njene faze; poudarja, da je ta dvom rezultat nepristranskosti in neodvisnosti revizorja ter njegove strokovne presoje, ki izhaja iz izkušenj in je ni mogoče nadomestiti z zgolj formalnimi postopki; |
| --- | --- |

16.

meni, da je poklicni dvom bistvenega pomena pri reviziji in da vpliva na vse njene faze; poudarja, da je ta dvom rezultat nepristranskosti in neodvisnosti revizorja ter njegove strokovne presoje, ki izhaja iz izkušenj in je ni mogoče nadomestiti z zgolj formalnimi postopki;

| 17. | meni, da sistema kvalifikacij v revizijskih poročilih ni treba revidirati, saj ima odvračilno funkcijo in prispeva h kakovosti finančnega poročanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da sistema kvalifikacij v revizijskih poročilih ni treba revidirati, saj ima odvračilno funkcijo in prispeva h kakovosti finančnega poročanja;

| 18. | meni, da je reden in tekoč dialog med zunanjim in notranjim revizorjem ter revizijskim odborom bistvenega pomena za uspešno revizijo, saj je treba delničarje sproti obveščati na primer o razlogih za izvolitev, ponovno izvolitev ali prenehanje opravljanja funkcije revizorja, in sicer s konkretnimi pojasnili v zvezi s poročilom revizijskega odbora; |
| --- | --- |

18.

meni, da je reden in tekoč dialog med zunanjim in notranjim revizorjem ter revizijskim odborom bistvenega pomena za uspešno revizijo, saj je treba delničarje sproti obveščati na primer o razlogih za izvolitev, ponovno izvolitev ali prenehanje opravljanja funkcije revizorja, in sicer s konkretnimi pojasnili v zvezi s poročilom revizijskega odbora;

| 19. | meni, da bi morali revizorji pri zadevah, ki so povezane z njihovo vlogo revizorja, imeti pravico do nastopa na generalnih skupščinah družbe; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morali revizorji pri zadevah, ki so povezane z njihovo vlogo revizorja, imeti pravico do nastopa na generalnih skupščinah družbe;

| 20. | meni, da je v zakonu treba jasno opredeliti oba vidika revidiranja, notranjega in zunanjega; |
| --- | --- |

20.

meni, da je v zakonu treba jasno opredeliti oba vidika revidiranja, notranjega in zunanjega;

Mednarodni standardi revidiranja

| 21. | predlaga, da Komisija nujno sprejme mednarodne standarde revidiranja, pojasnjene z uredbo, ki bi omogočili uskladitev revizij na evropski ravni in olajšali nalogo nadzornih organov; meni, da je revidiranje enoten postopek, ne glede na velikost revidiranega podjetja, njegovo uporabo pa je treba vseeno prilagoditi značilnostim malih in srednjih podjetij; opozarja Komisijo, da poleg podjetij, za katere naj bi se uporabljali mednarodni standardi revidiranja, obstajajo tudi druga podjetja, ki so iz njih sicer izvzeta, vendar bi morale njihovo finančno situacijo kljub temu revidirati pooblaščene revizorske družbe; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da Komisija nujno sprejme mednarodne standarde revidiranja, pojasnjene z uredbo, ki bi omogočili uskladitev revizij na evropski ravni in olajšali nalogo nadzornih organov; meni, da je revidiranje enoten postopek, ne glede na velikost revidiranega podjetja, njegovo uporabo pa je treba vseeno prilagoditi značilnostim malih in srednjih podjetij; opozarja Komisijo, da poleg podjetij, za katere naj bi se uporabljali mednarodni standardi revidiranja, obstajajo tudi druga podjetja, ki so iz njih sicer izvzeta, vendar bi morale njihovo finančno situacijo kljub temu revidirati pooblaščene revizorske družbe;

Upravljanje in neodvisnost revizijskih družb

| 22. | se strinja, da je konflikt neizbežen, če revizorja imenuje in plačuje podjetje, ki ga ta revidira; za sedaj pa ne vidi razloga, da bi obrazložitev takega imenovanja podala tretja oseba; poziva glede na pravkar povedano in brez poseganja v člen 37 (2) of Direktive št. 2006/43/ES, naj se okrepi vloga revizijskega odbora; |
| --- | --- |

22.

se strinja, da je konflikt neizbežen, če revizorja imenuje in plačuje podjetje, ki ga ta revidira; za sedaj pa ne vidi razloga, da bi obrazložitev takega imenovanja podala tretja oseba; poziva glede na pravkar povedano in brez poseganja v člen 37 (2) of Direktive št. 2006/43/ES, naj se okrepi vloga revizijskega odbora;

| 23. | meni, da mora revizorja, kjer je predpisan, imenovati revizijski odbor in ne upravni odbor podjetja, ki ga je treba revidirati, prav tako pa bi morala imeti vsaj polovica članov revizijskega odbora izkušnje v računovodstvu in revidiranju; meni, da bi moral revizijski odbor sprejemati ukrepe za zagotavljanje neodvisnosti revizorja, zlasti v zvezi s svetovalnimi storitvami, ki jih revizor zagotavlja ali ponuja; |
| --- | --- |

23.

meni, da mora revizorja, kjer je predpisan, imenovati revizijski odbor in ne upravni odbor podjetja, ki ga je treba revidirati, prav tako pa bi morala imeti vsaj polovica članov revizijskega odbora izkušnje v računovodstvu in revidiranju; meni, da bi moral revizijski odbor sprejemati ukrepe za zagotavljanje neodvisnosti revizorja, zlasti v zvezi s svetovalnimi storitvami, ki jih revizor zagotavlja ali ponuja;

| 24. | meni, da mora pravila za zagotavljanje neodvisnosti revizorjev in kakovosti revizije natančno pregledati poklicno popolnoma neodvisen javni revizijski organ; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora pravila za zagotavljanje neodvisnosti revizorjev in kakovosti revizije natančno pregledati poklicno popolnoma neodvisen javni revizijski organ;

| 25. | podpira vzpostavitev mednarodnega kodeksa dobrega upravljanja za revizijske družbe, ki opravljajo revizijo subjektov javnega interesa; |
| --- | --- |

25.

podpira vzpostavitev mednarodnega kodeksa dobrega upravljanja za revizijske družbe, ki opravljajo revizijo subjektov javnega interesa;

| 26. | se strinja, da je neodvisnost revizorja najpomembnejša in da je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje pretirane domačnosti; predlaga, naj Komisija opravi oceno učinka, ki bo zajela vrsto možnosti, zlasti zunanjo rotacijo in učinek skupnih prostovoljnih revizij; meni, da je zunanja rotacija način krepitve neodvisnosti revizorjev, vendar ponavlja, da najboljša regulativna rešitev ni zunanja rotacija, temveč redno menjavanje notranjih revizorjev, kot je tudi potrjeno v Direktivi 2006/43/ES, ter da sedanja ureditev rotacije partnerjev zagotavlja potrebno neodvisnost za učinkovitost revizij; |
| --- | --- |

26.

se strinja, da je neodvisnost revizorja najpomembnejša in da je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje pretirane domačnosti; predlaga, naj Komisija opravi oceno učinka, ki bo zajela vrsto možnosti, zlasti zunanjo rotacijo in učinek skupnih prostovoljnih revizij; meni, da je zunanja rotacija način krepitve neodvisnosti revizorjev, vendar ponavlja, da najboljša regulativna rešitev ni zunanja rotacija, temveč redno menjavanje notranjih revizorjev, kot je tudi potrjeno v Direktivi 2006/43/ES, ter da sedanja ureditev rotacije partnerjev zagotavlja potrebno neodvisnost za učinkovitost revizij;

| 27. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo praksa podjetij pomagala ohranjati vzpostavljeno zaščito, vključno z zaščito, povezano z obvezno menjavo glavnih revizijskih partnerjev, tudi če ti menjajo podjetja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo praksa podjetij pomagala ohranjati vzpostavljeno zaščito, vključno z zaščito, povezano z obvezno menjavo glavnih revizijskih partnerjev, tudi če ti menjajo podjetja;

| 28. | predlaga, da je treba upoštevati tudi druge možnosti, ki bi bile drugačne od fiksnega ciklusa rotacije, ali se z njim dopolnjevale, na primer, da je pri skupni reviziji rotacijski ciklus dvakrat daljši kot pri uporabi enega revizorja, saj se dinamika pri načelu "trije v prostoru" razlikuje od dinamike pri načelu "dva v prostoru", rotacija skupnih revizij pa bi se lahko tudi razporedila; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da je treba upoštevati tudi druge možnosti, ki bi bile drugačne od fiksnega ciklusa rotacije, ali se z njim dopolnjevale, na primer, da je pri skupni reviziji rotacijski ciklus dvakrat daljši kot pri uporabi enega revizorja, saj se dinamika pri načelu "trije v prostoru" razlikuje od dinamike pri načelu "dva v prostoru", rotacija skupnih revizij pa bi se lahko tudi razporedila;

| 29. | meni, da bi bilo treba jasno ločevati med revizijskimi in nerevizijskimi storitvami, ki jih opravlja revizijska družba za stranko, da bi se izognili navzkrižjem interesov iz člena 22(2) Direktive št. 2006/43/ES in v skladu s kodeksi ravnanja v revizijski praksi; opozarja, da bi tako lahko preprečili prakso ponujanja revizijskih storitev po znižani ceni ("low balling") z namenom, da se nato nižja cena izravna z zaračunavanjem dodatnih storitev; meni, da bi moralo ločevanje veljati za vse družbe in njihove stranke; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju priporočila o neodvisnosti zakonitega revizorja iz leta 2002 pripravi seznam pogojev, ki bi morali biti izpolnjeni, da bi se take storitve štele za nezdružljive z revizijskimi storitvami; priznava, da ima lahko zagotavljanje nerevizijskih storitev, kadar te niso nezdružljive z neodvisnostjo revizorja, pomembno vlogo pri širitvi spretnosti in znanja malih in srednje velikih revizijskih družb, vendar je prepričan, da storitev notranje in zunanje revizije ne bi smeli zagotavljati sočasno; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba jasno ločevati med revizijskimi in nerevizijskimi storitvami, ki jih opravlja revizijska družba za stranko, da bi se izognili navzkrižjem interesov iz člena 22(2) Direktive št. 2006/43/ES in v skladu s kodeksi ravnanja v revizijski praksi; opozarja, da bi tako lahko preprečili prakso ponujanja revizijskih storitev po znižani ceni ("low balling") z namenom, da se nato nižja cena izravna z zaračunavanjem dodatnih storitev; meni, da bi moralo ločevanje veljati za vse družbe in njihove stranke; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju priporočila o neodvisnosti zakonitega revizorja iz leta 2002 pripravi seznam pogojev, ki bi morali biti izpolnjeni, da bi se take storitve štele za nezdružljive z revizijskimi storitvami; priznava, da ima lahko zagotavljanje nerevizijskih storitev, kadar te niso nezdružljive z neodvisnostjo revizorja, pomembno vlogo pri širitvi spretnosti in znanja malih in srednje velikih revizijskih družb, vendar je prepričan, da storitev notranje in zunanje revizije ne bi smeli zagotavljati sočasno;

| 30. | meni, da je bistveno ohraniti neodvisnost revizorjev in da bi bilo treba zunanjim revizorjem prepovedati, da revidiranemu podjetju zagotavljajo storitve, ki bi lahko povzročilo neizpolnjevanje veljavnih zahtev glede neodvisnosti ali drugih etičnih zahtev; priznava, da je za spodbujanje rasti evropskega gospodarstva nujno, da vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost, vključno z malimi in srednjimi podjetji, lahko najamejo neodvisne revizorje in revizijske družbe s širokim spektrom znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

30.

meni, da je bistveno ohraniti neodvisnost revizorjev in da bi bilo treba zunanjim revizorjem prepovedati, da revidiranemu podjetju zagotavljajo storitve, ki bi lahko povzročilo neizpolnjevanje veljavnih zahtev glede neodvisnosti ali drugih etičnih zahtev; priznava, da je za spodbujanje rasti evropskega gospodarstva nujno, da vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost, vključno z malimi in srednjimi podjetji, lahko najamejo neodvisne revizorje in revizijske družbe s širokim spektrom znanj in spretnosti;

| 31. | ugotavlja zlasti, da revizijskih storitev na področjih, za katera se šteje, da bi bila lahko izpostavljena navzkrižju interesov, vključno z nekaterimi svetovalnimi storitvami in ocenami kompleksnih strukturiranih produktov, ne bi smelo izvajati isto podjetje, ter vztraja, da bi to morali spremljati pristojni nadzorni organi; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja zlasti, da revizijskih storitev na področjih, za katera se šteje, da bi bila lahko izpostavljena navzkrižju interesov, vključno z nekaterimi svetovalnimi storitvami in ocenami kompleksnih strukturiranih produktov, ne bi smelo izvajati isto podjetje, ter vztraja, da bi to morali spremljati pristojni nadzorni organi;

| 32. | verjame, da imajo revizijski odbori pomembno nadzorno vlogo pri zagotavljanju neodvisnosti revizorja, in prosi Komisijo, naj glede tega pripravi navodila, ki bi jih lahko uporabili revizijski odbori; |
| --- | --- |

32.

verjame, da imajo revizijski odbori pomembno nadzorno vlogo pri zagotavljanju neodvisnosti revizorja, in prosi Komisijo, naj glede tega pripravi navodila, ki bi jih lahko uporabili revizijski odbori;

| 33. | priporoča, da bi moral revizijski odbor, ki deluje znotraj nadzornega odbora, ne pa izvršilni odbor, odločiti, ali bo dovolil zagotavljanje nerevizijskih storitev zadevnim finančnim družbam, ter se pogajati o ponudbi in podrobnostih glede pooblastila; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka glede izvedljivosti in učinkov omejevanja nerevizijskih storitev glede na prihodek; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da bi moral revizijski odbor, ki deluje znotraj nadzornega odbora, ne pa izvršilni odbor, odločiti, ali bo dovolil zagotavljanje nerevizijskih storitev zadevnim finančnim družbam, ter se pogajati o ponudbi in podrobnostih glede pooblastila; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka glede izvedljivosti in učinkov omejevanja nerevizijskih storitev glede na prihodek;

| 34. | meni, da bi bilo treba objaviti honorarje, ki jih lahko revizijska družba ali mreža revizijskih družb računa posamezni stranki, kadar presežejo določen prag, poleg tega bi morali nadzorniki imeti možnost izvajanja kontrol, določanja omejitev ali drugih načrtovalskih zahtev, kadar presežejo določen odstotek njenih celotnih prihodkov, s čimer bi preprečili izgubo ekonomske neodvisnosti revizijske družbe; vseeno opozarja, da intervencije v manjših družbah ne bi smele omejevati rasti ter da je pridobitev velike in pomembne stranke, ki bo na začetku pomenila velik odstotek dela, osnovni element procesa rasti; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba objaviti honorarje, ki jih lahko revizijska družba ali mreža revizijskih družb računa posamezni stranki, kadar presežejo določen prag, poleg tega bi morali nadzorniki imeti možnost izvajanja kontrol, določanja omejitev ali drugih načrtovalskih zahtev, kadar presežejo določen odstotek njenih celotnih prihodkov, s čimer bi preprečili izgubo ekonomske neodvisnosti revizijske družbe; vseeno opozarja, da intervencije v manjših družbah ne bi smele omejevati rasti ter da je pridobitev velike in pomembne stranke, ki bo na začetku pomenila velik odstotek dela, osnovni element procesa rasti;

| 35. | meni, da bi morale revizijske družbe, ki opravljajo revizije subjektov javnega interesa, objavljati njihove računovodske izkaze in da bi bilo treba revidirati tako te izkaze kot metode, ki jih te družbe uporabljajo, da se zagotovi njihova neoporečnost; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi morale revizijske družbe, ki opravljajo revizije subjektov javnega interesa, objavljati njihove računovodske izkaze in da bi bilo treba revidirati tako te izkaze kot metode, ki jih te družbe uporabljajo, da se zagotovi njihova neoporečnost;

| 36. | meni, da bi moralo biti možno v primeru dokazane zlorabe funkcije direktorja podjetja ali subjekta javnega interesa in/ali revizijske družbe vse vpletene kazensko preganjati; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi moralo biti možno v primeru dokazane zlorabe funkcije direktorja podjetja ali subjekta javnega interesa in/ali revizijske družbe vse vpletene kazensko preganjati;

| 37. | meni, da je za revizijske družbe primeren partnerski model, saj ščiti njihovo neodvisnost; |
| --- | --- |

37.

meni, da je za revizijske družbe primeren partnerski model, saj ščiti njihovo neodvisnost;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj z revizijami javnih struktur dajejo zgled in naj se izognejo navzkrižju interesov, do katerega lahko pride zaradi povezave med revizorjem in organi odločanja v javnih strukturah, ki so predmet revizije; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj z revizijami javnih struktur dajejo zgled in naj se izognejo navzkrižju interesov, do katerega lahko pride zaradi povezave med revizorjem in organi odločanja v javnih strukturah, ki so predmet revizije;

Revizije skupin

| 39. | podpira predloge v zeleni knjigi glede revizije skupin; |
| --- | --- |

39.

podpira predloge v zeleni knjigi glede revizije skupin;

| 40. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije zakonodajnega okvira o varstvu podatkov v EU pregleda vprašanje posredovanja podatkov med revizijami skupin; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije zakonodajnega okvira o varstvu podatkov v EU pregleda vprašanje posredovanja podatkov med revizijami skupin;

| 41. | meni, da bi morali revizorji skupin imeti jasen pregled nad skupino, v primeru skupinskega nadzora finančnih institucij pa bi morali vzpostaviti dialog z nadzornikom skupine; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi morali revizorji skupin imeti jasen pregled nad skupino, v primeru skupinskega nadzora finančnih institucij pa bi morali vzpostaviti dialog z nadzornikom skupine;

Nadzor

| 42. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog za izboljšanje komunikacije med revizorji subjektov javnega interesa in regulativnimi organi; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog za izboljšanje komunikacije med revizorji subjektov javnega interesa in regulativnimi organi;

| 43. | meni, da je treba vzpostaviti protokole za komunikacijo in zaupnost in da mora komunikacija dejansko teči v obe smeri; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba vzpostaviti protokole za komunikacijo in zaupnost in da mora komunikacija dejansko teči v obe smeri;

| 44. | poziva k boljši dvosmerni komunikaciji med revizorji in finančnimi nadzorniki finančnih institucij, zlasti glede posameznih področij, ki vzbujajo skrb, vključno z medsebojnim vplivanjem različnih finančnih produktov; poziva, naj revizorji in evropski nadzorni organi vzpostavijo enako komunikacijo za čezmejne subjekte; |
| --- | --- |

44.

poziva k boljši dvosmerni komunikaciji med revizorji in finančnimi nadzorniki finančnih institucij, zlasti glede posameznih področij, ki vzbujajo skrb, vključno z medsebojnim vplivanjem različnih finančnih produktov; poziva, naj revizorji in evropski nadzorni organi vzpostavijo enako komunikacijo za čezmejne subjekte;

| 45. | poudarja, da je treba uskladiti nadzorne prakse v zvezi z revizijo in poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi Evropske skupine organov za nadzor revizorjev v Evropski sistem finančnega nadzora, po možnosti prek Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba uskladiti nadzorne prakse v zvezi z revizijo in poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi Evropske skupine organov za nadzor revizorjev v Evropski sistem finančnega nadzora, po možnosti prek Evropskega organa za vrednostne papirje in trge;

| 46. | poziva zunanje revizorje finančnih institucij, naj redno po posameznih sektorjih poročajo Evropskemu organu za sistemska tveganja, da bi ugotovili trende v posameznih sektorjih ter morebitne vire sistemskega tveganja in morebitnih napak, pri čemer ugotavlja, da je treba vse to opravljati na sorazmeren način; |
| --- | --- |

46.

poziva zunanje revizorje finančnih institucij, naj redno po posameznih sektorjih poročajo Evropskemu organu za sistemska tveganja, da bi ugotovili trende v posameznih sektorjih ter morebitne vire sistemskega tveganja in morebitnih napak, pri čemer ugotavlja, da je treba vse to opravljati na sorazmeren način;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost z ugotovitvami, ki so jih nacionalna računska sodišča objavila med opravljanjem revizorskih nalog; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost z ugotovitvami, ki so jih nacionalna računska sodišča objavila med opravljanjem revizorskih nalog;

Koncentracija in struktura trga

| 48. | meni, da bi glede na obstoječo sestavo revizijskega trga propad ene od štirih velikih revizijskih hiš pomenil grožnjo za verodostojnost celotnega revizorskega poklica; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi glede na obstoječo sestavo revizijskega trga propad ene od štirih velikih revizijskih hiš pomenil grožnjo za verodostojnost celotnega revizorskega poklica;

| 49. | je prepričan, da bi kljub temu, da propad revizijskih družb ne more imeti neposrednega domino učinka na gospodarstvo, družbe, ki veljajo za "prevelike, da bi lahko propadle", lahko povzročile moralno tveganje, zato bi bilo treba okrepiti načrte za krizno ukrepanje v zvezi z njimi; verjame tudi, da je treba te načrte oblikovati tako, da je verjetnost, da bi revizijska družba brez utemeljenega razloga zapustila trg, čim manjša, in da se zmanjša negotovost in zmedo, ki bi ju to povzročilo; |
| --- | --- |

49.

je prepričan, da bi kljub temu, da propad revizijskih družb ne more imeti neposrednega domino učinka na gospodarstvo, družbe, ki veljajo za "prevelike, da bi lahko propadle", lahko povzročile moralno tveganje, zato bi bilo treba okrepiti načrte za krizno ukrepanje v zvezi z njimi; verjame tudi, da je treba te načrte oblikovati tako, da je verjetnost, da bi revizijska družba brez utemeljenega razloga zapustila trg, čim manjša, in da se zmanjša negotovost in zmedo, ki bi ju to povzročilo;

| 50. | meni, da so takšni načrti pomemben način preprečevanja kaotičnega razpada družbe in da bi morali vključevati mehanizem za obveščanje upravnega organa o vseh težavah, s katerimi se sooča določena revizijska družba na državni ali mednarodni ravni, tako da bodo upravni organi lahko opravili svojo nalogo in obravnavali takšne razmere s potrebno previdnostjo; |
| --- | --- |

50.

meni, da so takšni načrti pomemben način preprečevanja kaotičnega razpada družbe in da bi morali vključevati mehanizem za obveščanje upravnega organa o vseh težavah, s katerimi se sooča določena revizijska družba na državni ali mednarodni ravni, tako da bodo upravni organi lahko opravili svojo nalogo in obravnavali takšne razmere s potrebno previdnostjo;

| 51. | podpira uvedbo načrtov za ohranitev (living wills) štirih velikih revizijskih hiš in tistih revizorjev, ki zagotavljajo pomembne revizijske storitve v finančnem sektorju, vključno z določitvijo čezmejnih načrtov ukrepov za urejen prenos pogodb strank, če bi se pomemben akter umaknil s trga; |
| --- | --- |

51.

podpira uvedbo načrtov za ohranitev (living wills) štirih velikih revizijskih hiš in tistih revizorjev, ki zagotavljajo pomembne revizijske storitve v finančnem sektorju, vključno z določitvijo čezmejnih načrtov ukrepov za urejen prenos pogodb strank, če bi se pomemben akter umaknil s trga;

| 52. | poudarja, da mora biti eden od ciljev vsakršnega delovanja na področju revizij razvoj konkurence med različnimi v sektorju delujočimi podjetji, pri čemer je treba ohraniti kakovost, natančnost in temeljitost revizij; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da mora biti eden od ciljev vsakršnega delovanja na področju revizij razvoj konkurence med različnimi v sektorju delujočimi podjetji, pri čemer je treba ohraniti kakovost, natančnost in temeljitost revizij;

| 53. | poziva Komisijo, naj poskrbi za enake konkurenčne pogoje na trgu revizorjev in da na evropski ravni zmanjša zapletenost določb na področju revizije; meni, da sta lažji dostop do trga in odstranitev ovir za družbe, ki želijo vstopiti na trg, bistvena za privabitev večjega števila udeležencev na revizijskim trg; meni, da so revizijski odbori, ne pa vodstva podjetij, najprimernejši za izbiro vrste revizije, ki bo najbolje zadovoljila potrebe revidiranega subjekta in za spremljanje učinkovitosti in kakovosti revizije, ter da je treba poseben poudarek nameniti neodvisnosti revizorja; meni, da bi morala Komisija preučiti načine, ki bodo omogočili subjektom v javnem interesu, javnemu sektorju in evropskim institucijam, da bolje ocenijo kakovost revizijskih storitev, ki jih zagotavljajo revizijske družbe, ne glede na njihovo velikost; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj poskrbi za enake konkurenčne pogoje na trgu revizorjev in da na evropski ravni zmanjša zapletenost določb na področju revizije; meni, da sta lažji dostop do trga in odstranitev ovir za družbe, ki želijo vstopiti na trg, bistvena za privabitev večjega števila udeležencev na revizijskim trg; meni, da so revizijski odbori, ne pa vodstva podjetij, najprimernejši za izbiro vrste revizije, ki bo najbolje zadovoljila potrebe revidiranega subjekta in za spremljanje učinkovitosti in kakovosti revizije, ter da je treba poseben poudarek nameniti neodvisnosti revizorja; meni, da bi morala Komisija preučiti načine, ki bodo omogočili subjektom v javnem interesu, javnemu sektorju in evropskim institucijam, da bolje ocenijo kakovost revizijskih storitev, ki jih zagotavljajo revizijske družbe, ne glede na njihovo velikost;

| 54. | ugotavlja, da bi izvajanje skupnih revizij utegnilo pozitivno vplivati na diverzifikacijo revizijskega trga; opozarja na različne tržne razmere in različne izkušnje glede skupnih revizij v državah članicah; poziva Komisijo, naj oceni potencialne koristi in stroške obvezne uvedbe za revizijska podjetja, zlasti za mala revizijska podjetja, ter za revidirane družbe, zlasti finančne institucije, oceni pa naj tudi njen vpliv na koncentracijo na revizijskem trgu in finančno stabilnost; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da bi izvajanje skupnih revizij utegnilo pozitivno vplivati na diverzifikacijo revizijskega trga; opozarja na različne tržne razmere in različne izkušnje glede skupnih revizij v državah članicah; poziva Komisijo, naj oceni potencialne koristi in stroške obvezne uvedbe za revizijska podjetja, zlasti za mala revizijska podjetja, ter za revidirane družbe, zlasti finančne institucije, oceni pa naj tudi njen vpliv na koncentracijo na revizijskem trgu in finančno stabilnost;

| 55. | meni, da je treba prevzeme s strani štirih velikih revizijskih hiš obravnavati ob upoštevanju njihovega vpliva na rast drugih družb ali omrežij; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba prevzeme s strani štirih velikih revizijskih hiš obravnavati ob upoštevanju njihovega vpliva na rast drugih družb ali omrežij;

| 56. | poziva Komisijo, naj preuči uporabo restriktivnih dogovorov bank in drugih finančnih institucij o posojilih in drugih finančnih produktih za podjetja, ki bi lahko omejili izbiro revizorja; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj preuči uporabo restriktivnih dogovorov bank in drugih finančnih institucij o posojilih in drugih finančnih produktih za podjetja, ki bi lahko omejili izbiro revizorja;

| 57. | znova poudarja, da je treba nujno prepovedati omejevalne klavzule v pogodbah v korist štirih velikih hiš; |
| --- | --- |

57.

znova poudarja, da je treba nujno prepovedati omejevalne klavzule v pogodbah v korist štirih velikih hiš;

| 58. | poziva k spodbujanju združevanja malih in srednje velikih revizijskih družb; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi certifikatov kakovosti in registra revizijskih družb, da bodo lahko male in srednje velike revizijske družbe pokazale, da zadovoljivo opravljajo svoje delo; zahteva, da bi morali pri oddaji javnih naročil spodbujati uporabo drugih podjetij, ne pa štirih velikih revizijskih hiš, in da bi morali javni organi določiti odstotek uporabe teh družb, ki bi služil kot merilo; |
| --- | --- |

58.

poziva k spodbujanju združevanja malih in srednje velikih revizijskih družb; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi certifikatov kakovosti in registra revizijskih družb, da bodo lahko male in srednje velike revizijske družbe pokazale, da zadovoljivo opravljajo svoje delo; zahteva, da bi morali pri oddaji javnih naročil spodbujati uporabo drugih podjetij, ne pa štirih velikih revizijskih hiš, in da bi morali javni organi določiti odstotek uporabe teh družb, ki bi služil kot merilo;

| 59. | poziva Komisijo, da je treba pri javnih razpisih subjektov javnega interesa določiti, da morata biti pošten dostop do razpisnega postopka zagotovljen za vsaj dve družbi, ki ne spadata med velike štiri; meni, da bi morali imeti v tem postopku odločilno vlogo revizijski odbori, v katerih bi morali sodelovati tudi delničarji; poziva Komisijo, naj pregleda prakse revizijskega odbora v zvezi z razpisnimi postopki, pri čemer naj posebno pozornost nameni vidikom upravnih obremenitev, povezanim s formalnimi razpisnimi postopki, pri čemer naj zagotovi, da bo končna odločitev delničarjev glede imenovanja revizorjev utemeljena na predlogu revizijskega odbora; meni, da bi moral ta predlog vsebovati opis uporabljenega postopka, uporabljena merila in razloge za priporočilo revizijskega odbora; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, da je treba pri javnih razpisih subjektov javnega interesa določiti, da morata biti pošten dostop do razpisnega postopka zagotovljen za vsaj dve družbi, ki ne spadata med velike štiri; meni, da bi morali imeti v tem postopku odločilno vlogo revizijski odbori, v katerih bi morali sodelovati tudi delničarji; poziva Komisijo, naj pregleda prakse revizijskega odbora v zvezi z razpisnimi postopki, pri čemer naj posebno pozornost nameni vidikom upravnih obremenitev, povezanim s formalnimi razpisnimi postopki, pri čemer naj zagotovi, da bo končna odločitev delničarjev glede imenovanja revizorjev utemeljena na predlogu revizijskega odbora; meni, da bi moral ta predlog vsebovati opis uporabljenega postopka, uporabljena merila in razloge za priporočilo revizijskega odbora;

| 60. | poziva Komisijo (Generalni direktorat za konkurenco), naj izvede natančno raziskavo revizijskega trga; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo (Generalni direktorat za konkurenco), naj izvede natančno raziskavo revizijskega trga;

Ustvarjanje evropskega trga

| 61. | meni, da so revizije ključnega pomena za ponovno oživitev notranjega trga; poziva Komisijo, naj preveri, v kolikšni meri bi lahko lažje zagotavljanje čezmejnih revizijskih storitev lahko pripomoglo k odpravi ovir pri vstopanju na trg in ozkih grl glede zmogljivosti; poziva Komisijo, naj pregleda, kako bi lahko evropski trg za revizijske storitve pripomogel k zmanjšanju zapletenosti postopkov in stroškov za vse udeležence na trgu, zlasti za male in srednje velike revizijske družbe; spodbuja Komisijo, naj sprejme vse pomembne ukrepe za vključitev mednarodnih standardov revidiranja v zakonodajo EU in njihovo uveljavitev, saj bi to prispevalo k vzpostavitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za revizijske družbe; opozarja na priporočila Komisije glede odgovornosti revizorjev; poziva Komisijo, naj v tem okviru predstavi predloge, da bi povečali usklajenost in uvedli evropski potni list za revizorje, pri čemer bi poseben poudarek namenili vsemu, kar zagotavlja neodvisnost revizorjev; |
| --- | --- |

61.

meni, da so revizije ključnega pomena za ponovno oživitev notranjega trga; poziva Komisijo, naj preveri, v kolikšni meri bi lahko lažje zagotavljanje čezmejnih revizijskih storitev lahko pripomoglo k odpravi ovir pri vstopanju na trg in ozkih grl glede zmogljivosti; poziva Komisijo, naj pregleda, kako bi lahko evropski trg za revizijske storitve pripomogel k zmanjšanju zapletenosti postopkov in stroškov za vse udeležence na trgu, zlasti za male in srednje velike revizijske družbe; spodbuja Komisijo, naj sprejme vse pomembne ukrepe za vključitev mednarodnih standardov revidiranja v zakonodajo EU in njihovo uveljavitev, saj bi to prispevalo k vzpostavitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za revizijske družbe; opozarja na priporočila Komisije glede odgovornosti revizorjev; poziva Komisijo, naj v tem okviru predstavi predloge, da bi povečali usklajenost in uvedli evropski potni list za revizorje, pri čemer bi poseben poudarek namenili vsemu, kar zagotavlja neodvisnost revizorjev;

| 62. | poziva Komisijo, naj oblikuje vseevropski režim odgovornosti za revizorski poklic; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj oblikuje vseevropski režim odgovornosti za revizorski poklic;

Mednarodno sodelovanje

| 63. | poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja za povečanje konvergence; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja za povečanje konvergence;

*

* *

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0223.

(2)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 23.

(3)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/9

---

Torek, 13. september 2011Razmere žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti

P7_TA(2011)0360

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (2011/2091(INI))

2013/C 51 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 19,

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 21, 23 in 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 21, 23 in 25,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom "Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom "Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 o vplivu staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva 2009) (KOM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 o vplivu staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva 2009) (KOM(2009)0180),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih iz trga dela (2008/867/ES) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih iz trga dela (2008/867/ES) (1),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 22. julija 2010 z naslovom "Dostop do zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe – enak za ženske in moške?", ki ga je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 22. julija 2010 z naslovom "Dostop do zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe – enak za ženske in moške?", ki ga je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 24. novembra 2009 z naslovom "Dejavne politike vključevanja načela enakosti spolov", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 24. novembra 2009 z naslovom "Dejavne politike vključevanja načela enakosti spolov",

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 o evropskem paktu za enakost med spoloma za obdobje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 o evropskem paktu za enakost med spoloma za obdobje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 o vplivu staranja delovne sile in prebivalstva na politike zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 o vplivu staranja delovne sile in prebivalstva na politike zaposlovanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2010 o aktivnem staranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2010 o aktivnem staranju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o zdravem in dostojnem staranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o zdravem in dostojnem staranju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o enakih možnostih za ženske in moške: aktivno in dostojno staranje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o enakih možnostih za ženske in moške: aktivno in dostojno staranje,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljševanje življenjskih in delovnih pogojev z dne 1. maja 2008 z naslovom "Delovne razmere starajoče se delovne sile", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljševanje življenjskih in delovnih pogojev z dne 1. maja 2008 z naslovom "Delovne razmere starajoče se delovne sile",

| — | ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta o staranju, ki je bil sprejet na drugi svetovni skupščini o staranju v Madridu 12. aprila 2002 (A/CONF.197/9 8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta o staranju, ki je bil sprejet na drugi svetovni skupščini o staranju v Madridu 12. aprila 2002 (A/CONF.197/9 8),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0291/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0291/2011),

| A. | ker sta enakost med spoloma in nediskriminacija, med drugim tudi na podlagi starosti, temeljni načeli Evropske unije, zajeti v Pogodbi o delovanju Evropske unije, in dva izmed ciljev in nalog Skupnosti, |
| --- | --- |

A.

ker sta enakost med spoloma in nediskriminacija, med drugim tudi na podlagi starosti, temeljni načeli Evropske unije, zajeti v Pogodbi o delovanju Evropske unije, in dva izmed ciljev in nalog Skupnosti,

| B. | ker je v strategiji Evropa 2020 določen kot glavni cilj 75–odstotna stopnja zaposlenosti za ženske in moške in zmanjšanje števila oseb, ki živijo na pragu revščine, za dvajset milijonov, ker je za uresničitev obeh ciljev odločilna starostna skupina žensk, starejših od 50 let, saj je za njih značilna visoka stopnja revščine in brezposelnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je v strategiji Evropa 2020 določen kot glavni cilj 75–odstotna stopnja zaposlenosti za ženske in moške in zmanjšanje števila oseb, ki živijo na pragu revščine, za dvajset milijonov, ker je za uresničitev obeh ciljev odločilna starostna skupina žensk, starejših od 50 let, saj je za njih značilna visoka stopnja revščine in brezposelnosti,

| C. | ker vztrajni obstoj stereotipov o spolih skupaj s starostno diskriminacijo starejših na trgu dela izrazito zmanjšuje možnosti zaposlitve, usposabljanja in napredovanja starejših žensk in je deloma odgovoren za povečano tveganje revščine v starosti, |
| --- | --- |

C.

ker vztrajni obstoj stereotipov o spolih skupaj s starostno diskriminacijo starejših na trgu dela izrazito zmanjšuje možnosti zaposlitve, usposabljanja in napredovanja starejših žensk in je deloma odgovoren za povečano tveganje revščine v starosti,

| D. | ker je diskriminacija zaradi spola posebne vrste diskriminacija, saj je sistematičnega in sistemskega značaja ter se pojavlja in se kopiči tudi pri drugih vrstah diskriminacije, |
| --- | --- |

D.

ker je diskriminacija zaradi spola posebne vrste diskriminacija, saj je sistematičnega in sistemskega značaja ter se pojavlja in se kopiči tudi pri drugih vrstah diskriminacije,

| E. | ker je današnji trg dela veliko bolj dinamičen in spremenljiv kakor prej, kar pomeni, da zaposlitev na istem področju ni več zagotovljena za vse življenje, ker je gospodarska kriza pokazala, da imajo ženske pomembno vlogo na trgu dela, |
| --- | --- |

E.

ker je današnji trg dela veliko bolj dinamičen in spremenljiv kakor prej, kar pomeni, da zaposlitev na istem področju ni več zagotovljena za vse življenje, ker je gospodarska kriza pokazala, da imajo ženske pomembno vlogo na trgu dela,

| F. | ker so prihodnja gospodarska konkurenčnost, blaginja in vključenost Evrope zelo odvisne od njene zmožnosti, da izboljša uporabo svoje delovne sile, ne le s podaljšanjem delovne dobe, temveč tudi z ustvarjanjem delovnih pogojev in sistemov socialnega varstva, ki bodo podpirali izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev in koristili gospodarstvu; ker to vključuje tudi ustrezne politike za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja ter za odpravo posredne in neposredne diskriminacije in stereotipov na podlagi spola, ki vodijo do razlik med ženskami in moškimi na trgu dela, |
| --- | --- |

F.

ker so prihodnja gospodarska konkurenčnost, blaginja in vključenost Evrope zelo odvisne od njene zmožnosti, da izboljša uporabo svoje delovne sile, ne le s podaljšanjem delovne dobe, temveč tudi z ustvarjanjem delovnih pogojev in sistemov socialnega varstva, ki bodo podpirali izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev in koristili gospodarstvu; ker to vključuje tudi ustrezne politike za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja ter za odpravo posredne in neposredne diskriminacije in stereotipov na podlagi spola, ki vodijo do razlik med ženskami in moškimi na trgu dela,

| G. | ker se je med letoma 1990 in 2010 število delovno aktivnega prebivalstva (20–64 let) v 27 članicah EU povečalo za 1,8 %, število starejšega prebivalstva (65+ let) za 3,7 %, delež mlajšega prebivalstva (0–19 let) pa je upadel za 5,4 %; ker naj bi se delež prebivalcev, starejših od 65 let, po napovedih povečal s 17,4 % v letu 2010 na 30 % v letu 2060 (3), |
| --- | --- |

G.

ker se je med letoma 1990 in 2010 število delovno aktivnega prebivalstva (20–64 let) v 27 članicah EU povečalo za 1,8 %, število starejšega prebivalstva (65+ let) za 3,7 %, delež mlajšega prebivalstva (0–19 let) pa je upadel za 5,4 %; ker naj bi se delež prebivalcev, starejših od 65 let, po napovedih povečal s 17,4 % v letu 2010 na 30 % v letu 2060 (3),

| H. | ker je v letu 2008 tveganje revščine med starejšimi ženskami znašalo 22 %, med starejšimi moškimi pa 16 % (4), |
| --- | --- |

H.

ker je v letu 2008 tveganje revščine med starejšimi ženskami znašalo 22 %, med starejšimi moškimi pa 16 % (4),

| I. | ker je med osamljenimi starejšimi osebami vse več žensk, kar je posledica naraščajoče stopnje ločitev in krajše življenjske dobe moških; ker so vdove in samske starejše ženske na splošno bolj izpostavljene revščini, osamljenosti in družbeni izključenosti, |
| --- | --- |

I.

ker je med osamljenimi starejšimi osebami vse več žensk, kar je posledica naraščajoče stopnje ločitev in krajše življenjske dobe moških; ker so vdove in samske starejše ženske na splošno bolj izpostavljene revščini, osamljenosti in družbeni izključenosti,

| J. | ker je bila stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, v letu 2009 37,8 %, stopnja zaposlenosti moških enake starosti pa 54,8 % (5), |
| --- | --- |

J.

ker je bila stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, v letu 2009 37,8 %, stopnja zaposlenosti moških enake starosti pa 54,8 % (5),

| K. | ker je stopnja brezposelnosti žensk v 21 državah članicah višja kot pri moških in ker je kljub temu, da je stopnja dolgotrajne nezaposlenosti v 12 državah višja pri moških kot pri ženskah, pri ženskah bolj verjetno, da bo njihova nezaposlenost lažno predstavljena kot "nedejavnost", če so poročene ali imajo otroke, |
| --- | --- |

K.

ker je stopnja brezposelnosti žensk v 21 državah članicah višja kot pri moških in ker je kljub temu, da je stopnja dolgotrajne nezaposlenosti v 12 državah višja pri moških kot pri ženskah, pri ženskah bolj verjetno, da bo njihova nezaposlenost lažno predstavljena kot "nedejavnost", če so poročene ali imajo otroke,

| L. | ker je povprečna urna postavka žensk, mlajših od 30 let, 92 % urne postavke moških, v starostni skupini 50–59 (6) pa 67,5 % urne postavke moških, povprečna razlika v plači med moškimi in ženskami v EU pa ostaja 17,5 %, |
| --- | --- |

L.

ker je povprečna urna postavka žensk, mlajših od 30 let, 92 % urne postavke moških, v starostni skupini 50–59 (6) pa 67,5 % urne postavke moških, povprečna razlika v plači med moškimi in ženskami v EU pa ostaja 17,5 %,

| M. | ker so razlike v ekonomsko-socialnem statusu večinoma zakoreninjene v tradicionalni delitvi vlog glede na spol, pri kateri se meni, da je odgovornost moških predvsem, da preživljajo družino, žensk pa, da opravljajo neplačana gospodinjska dela in skrbijo za družinske člane, vključno za razširjeno družino, to pa ima velik vpliv na zmožnost žensk, v primerjavi z moškimi, da si pridobijo pravice iz socialne varnosti, na primer za upokojitev, in posledično uredijo položaj v starosti, zlasti v primeru razveze, ločitve ali smrti zakonca, |
| --- | --- |

M.

ker so razlike v ekonomsko-socialnem statusu večinoma zakoreninjene v tradicionalni delitvi vlog glede na spol, pri kateri se meni, da je odgovornost moških predvsem, da preživljajo družino, žensk pa, da opravljajo neplačana gospodinjska dela in skrbijo za družinske člane, vključno za razširjeno družino, to pa ima velik vpliv na zmožnost žensk, v primerjavi z moškimi, da si pridobijo pravice iz socialne varnosti, na primer za upokojitev, in posledično uredijo položaj v starosti, zlasti v primeru razveze, ločitve ali smrti zakonca,

| N. | ker je pri ženskah bolj verjetno, da bo njihova poklicna pot počasnejša, krajša in/ali prekinjena, njihovi povprečni zaslužki pa nižji kot pri moških, kar se odraža v večji razliki v plačah med spoloma in ustvarja razlike med spoloma pri prispevkih za osebne pokojninske račune, s tem pa se povečuje tveganje revščine žensk v starosti, |
| --- | --- |

N.

ker je pri ženskah bolj verjetno, da bo njihova poklicna pot počasnejša, krajša in/ali prekinjena, njihovi povprečni zaslužki pa nižji kot pri moških, kar se odraža v večji razliki v plačah med spoloma in ustvarja razlike med spoloma pri prispevkih za osebne pokojninske račune, s tem pa se povečuje tveganje revščine žensk v starosti,

| O. | ker je, preden se ustvari družina, razlika med spoloma manjša in se poveča, ko posameznika postaneta par; ker zaposlenost žensk upade po rojstvu prvega otroka in se ovire na trgu dela kopičijo v zgodnjih fazah njihovega življenjskega ciklusa, in sicer zaradi skrbi za otroke, ki se kasneje spremeni v skrb za starejše in se pogosto prevesi v revščino kljub zaposlenosti, |
| --- | --- |

O.

ker je, preden se ustvari družina, razlika med spoloma manjša in se poveča, ko posameznika postaneta par; ker zaposlenost žensk upade po rojstvu prvega otroka in se ovire na trgu dela kopičijo v zgodnjih fazah njihovega življenjskega ciklusa, in sicer zaradi skrbi za otroke, ki se kasneje spremeni v skrb za starejše in se pogosto prevesi v revščino kljub zaposlenosti,

| P. | ker se starejše ženske v primerjavi z moškimi pogosteje odločajo za delo s krajšim delovnim časom ali se morajo odločiti zanj in pogosteje izstopijo iz trga dela, ker se odločijo za zgodnjo upokojitev ali so se prisiljene upokojiti zgodaj, |
| --- | --- |

P.

ker se starejše ženske v primerjavi z moškimi pogosteje odločajo za delo s krajšim delovnim časom ali se morajo odločiti zanj in pogosteje izstopijo iz trga dela, ker se odločijo za zgodnjo upokojitev ali so se prisiljene upokojiti zgodaj,

| Q. | ker je pomen pristopa na osnovi spola k aktivnim politikam trga dela splošno priznan v skoraj vseh evropskih državah, ocene aktivnih politik trga dela pa kažejo, da ostaja vključevanje načela enakosti spolov neenakomerno in precej omejeno, |
| --- | --- |

Q.

ker je pomen pristopa na osnovi spola k aktivnim politikam trga dela splošno priznan v skoraj vseh evropskih državah, ocene aktivnih politik trga dela pa kažejo, da ostaja vključevanje načela enakosti spolov neenakomerno in precej omejeno,

| R. | ker se ženske, starejše od 50 let, srečujejo z dvojno ali večplastno diskriminacijo, ki temelji na spolu in starostnih stereotipih, življenjski in delovni vzorci, vezani na spol, pa to diskriminacijo še zaostrujejo (npr. prekinitve poklicne poti, delo s skrajšanim delovnim časom, ponovna zaposlitev po obdobju brezposelnosti, dejstvo, da so morda opustile službo, da bi skrbele za družino ali delale v družinskem podjetju, zlasti v distribucijskem ali kmetijskem sektorju, ne da bi prejemale plačo ali bile vključene v sistem socialnega varstva, in razlika v plačah med spoloma); ker se zato negativne posledice bolj kopičijo pri ženskah kot pri moških iz iste starostne skupine; ker je poleg tega v obdobju gospodarske recesije nevarnost revščine za ženske še večja, |
| --- | --- |

R.

ker se ženske, starejše od 50 let, srečujejo z dvojno ali večplastno diskriminacijo, ki temelji na spolu in starostnih stereotipih, življenjski in delovni vzorci, vezani na spol, pa to diskriminacijo še zaostrujejo (npr. prekinitve poklicne poti, delo s skrajšanim delovnim časom, ponovna zaposlitev po obdobju brezposelnosti, dejstvo, da so morda opustile službo, da bi skrbele za družino ali delale v družinskem podjetju, zlasti v distribucijskem ali kmetijskem sektorju, ne da bi prejemale plačo ali bile vključene v sistem socialnega varstva, in razlika v plačah med spoloma); ker se zato negativne posledice bolj kopičijo pri ženskah kot pri moških iz iste starostne skupine; ker je poleg tega v obdobju gospodarske recesije nevarnost revščine za ženske še večja,

| S. | ker so na trgu dela ženske pogosto obravnavane kot "stare" veliko prej kot moški enake starosti; ker 58 % Evropejcev meni, da je diskriminacija na podlagi starosti zelo razširjena (7), |
| --- | --- |

S.

ker so na trgu dela ženske pogosto obravnavane kot "stare" veliko prej kot moški enake starosti; ker 58 % Evropejcev meni, da je diskriminacija na podlagi starosti zelo razširjena (7),

| T. | ker se vprašanje nasilja nad starejšimi ženskami hudo podcenjuje, zlasti zaradi nepripravljenosti starejših žensk, da spregovorijo o zlorabah, stereotipnega obravnavanja s strani pristojnih oseb, ki menijo, da je za starejše ženske tveganje manjše, in ožjega spektra možnosti, ki je na voljo starejšim ženskam, ki so žrtve zlorab; |
| --- | --- |

T.

ker se vprašanje nasilja nad starejšimi ženskami hudo podcenjuje, zlasti zaradi nepripravljenosti starejših žensk, da spregovorijo o zlorabah, stereotipnega obravnavanja s strani pristojnih oseb, ki menijo, da je za starejše ženske tveganje manjše, in ožjega spektra možnosti, ki je na voljo starejšim ženskam, ki so žrtve zlorab;

| U. | ker so učinkovit način za trajno preprečevanje diskriminacije izobraževanje o enakopravnosti, ki se mora začeti že v najmlajših letih, in politike usmerjanja in spodbujanja dela žensk, |
| --- | --- |

U.

ker so učinkovit način za trajno preprečevanje diskriminacije izobraževanje o enakopravnosti, ki se mora začeti že v najmlajših letih, in politike usmerjanja in spodbujanja dela žensk,

Splošne določbe

| 1. | pozdravlja sklep Komisije o proglasitvi leta 2012 za evropsko leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti ter Komisijo in države članice poziva k ustreznim in učinkovitim ukrepom za boj proti diskriminaciji, vključno z odpravljanjem stereotipov, povezanih z diskriminacijo na podlagi spola in starosti, in spodbujanjem medgeneracijske solidarnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklep Komisije o proglasitvi leta 2012 za evropsko leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti ter Komisijo in države članice poziva k ustreznim in učinkovitim ukrepom za boj proti diskriminaciji, vključno z odpravljanjem stereotipov, povezanih z diskriminacijo na podlagi spola in starosti, in spodbujanjem medgeneracijske solidarnosti;

| 2. | poziva Komisijo in države članic, naj zagotovijo, da se bo večplastna diskriminacija žensk, starejših od 50 let, bolje odražala in učinkovito odpravila z odprto metodo koordinacije na področju pokojnin, družbene vključenosti, zaposlovanja, spreminjanja stereotipov na podlagi spola in vključevanja žensk v politične in ekonomske organe odločanja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članic, naj zagotovijo, da se bo večplastna diskriminacija žensk, starejših od 50 let, bolje odražala in učinkovito odpravila z odprto metodo koordinacije na področju pokojnin, družbene vključenosti, zaposlovanja, spreminjanja stereotipov na podlagi spola in vključevanja žensk v politične in ekonomske organe odločanja;

| 3. | poziva države članice, naj pri pripravi in izvajanju pokojninske reforme izvajajo načelo enakosti spolov, kar naj velja tudi za nastajajočo belo knjigo o pokojninskih sistemih in druge reforme socialnovarnostne politike, naj spodbujajo uporabo aktuarskih izračunov pokojnin za moške in ženske, ki bi zagotavljali večjo enakost, naj spodbujajo ukrepe za zmanjšanje tveganja revščine, naj odpravijo revščino, s katero se danes soočajo starejši ljudje, naj izboljšajo kakovost, dostopnost in dosegljivost (zdravstvenega) varstva in prekinejo prakso obvezne upokojitve, hkrati pa naj z bojem proti diskriminaciji starejšim ženskam omogočijo, da sodelujejo na trgu dela; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj pri pripravi in izvajanju pokojninske reforme izvajajo načelo enakosti spolov, kar naj velja tudi za nastajajočo belo knjigo o pokojninskih sistemih in druge reforme socialnovarnostne politike, naj spodbujajo uporabo aktuarskih izračunov pokojnin za moške in ženske, ki bi zagotavljali večjo enakost, naj spodbujajo ukrepe za zmanjšanje tveganja revščine, naj odpravijo revščino, s katero se danes soočajo starejši ljudje, naj izboljšajo kakovost, dostopnost in dosegljivost (zdravstvenega) varstva in prekinejo prakso obvezne upokojitve, hkrati pa naj z bojem proti diskriminaciji starejšim ženskam omogočijo, da sodelujejo na trgu dela;

| 4. | poziva države članice, da v pokojninsko zakonodajo vključijo dodatne določbe o vdovskih pokojninah, s katerimi bi zagotovili, da bodo starejše ženske manj izpostavljene revščini; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, da v pokojninsko zakonodajo vključijo dodatne določbe o vdovskih pokojninah, s katerimi bi zagotovili, da bodo starejše ženske manj izpostavljene revščini;

| 5. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje vključevanja žensk iz najranljivejših skupin, tj. priseljenk, pripadnic manjšin, invalidk, nizko izobraženih žensk, žensk brez delovnih izkušenj, zapornic itd., da se zagotovi njihova pravica do dostojnega življenja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje vključevanja žensk iz najranljivejših skupin, tj. priseljenk, pripadnic manjšin, invalidk, nizko izobraženih žensk, žensk brez delovnih izkušenj, zapornic itd., da se zagotovi njihova pravica do dostojnega življenja;

| 6. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostojnega staranja brez poniževanja, diskriminacije ali katerihkoli oblik nasilja zoper starejše ženske; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostojnega staranja brez poniževanja, diskriminacije ali katerihkoli oblik nasilja zoper starejše ženske;

| 7. | poudarja, da so starejše ženske gospodarski vir in zakladnica izkušenj ter nudijo pomembno pomoč skupnosti in družinam kot oskrbovalke odvisnih oseb, pa tudi kot svetovalke v zadevah, povezanih z delom, pri čemer se ne sme pozabiti njihovih širokih poklicnih izkušenj in dejstva, da pomagajo pri ohranjevanju podeželskega okolja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so starejše ženske gospodarski vir in zakladnica izkušenj ter nudijo pomembno pomoč skupnosti in družinam kot oskrbovalke odvisnih oseb, pa tudi kot svetovalke v zadevah, povezanih z delom, pri čemer se ne sme pozabiti njihovih širokih poklicnih izkušenj in dejstva, da pomagajo pri ohranjevanju podeželskega okolja;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo posebne pobude za učenje jezika in kulture, ki sta povezana z novimi tehnologijami, da bo lahko populacija starejših žensk premostila digitalni razkorak in izboljšala medosebne in komunikacijske veščine ter sposobnost za ohranjanje neodvisnosti in zastopanje svojih interesov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo posebne pobude za učenje jezika in kulture, ki sta povezana z novimi tehnologijami, da bo lahko populacija starejših žensk premostila digitalni razkorak in izboljšala medosebne in komunikacijske veščine ter sposobnost za ohranjanje neodvisnosti in zastopanje svojih interesov;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj ob tesnem sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov opravijo študijo o življenjskih razmerah žensk, starejših od 50 let, ki se bo osredotočala zlasti na njihove izkušnje na trgu dela in pri oskrbi, na to, kako moški in ženske koristijo svoj čas, ter na njihove zdravstvene težave in druge izzive, s katerimi se morajo spopadati; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj ob tesnem sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov opravijo študijo o življenjskih razmerah žensk, starejših od 50 let, ki se bo osredotočala zlasti na njihove izkušnje na trgu dela in pri oskrbi, na to, kako moški in ženske koristijo svoj čas, ter na njihove zdravstvene težave in druge izzive, s katerimi se morajo spopadati;

Ženske na trgu dela

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti ustvarijo pogoje, ki bodo starejše ženske spodbujali in jim pomagali, da bodo ostale na trgu dela in/ali se nanj vrnile, da bo lahko izkoriščen njihov potencial na trgu dela in spoštovane njihove pravice; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo tudi ukrepe, ki delodajalce spodbujajo k okrepitvi politike enakih možnosti za preprečevanje diskriminatornega odnosa do starejših žensk, da bodo starejše zaposlene ženske imele enake možnosti kot drugi za usposabljanje, napredovanje in poklicni razvoj; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti ustvarijo pogoje, ki bodo starejše ženske spodbujali in jim pomagali, da bodo ostale na trgu dela in/ali se nanj vrnile, da bo lahko izkoriščen njihov potencial na trgu dela in spoštovane njihove pravice; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo tudi ukrepe, ki delodajalce spodbujajo k okrepitvi politike enakih možnosti za preprečevanje diskriminatornega odnosa do starejših žensk, da bodo starejše zaposlene ženske imele enake možnosti kot drugi za usposabljanje, napredovanje in poklicni razvoj;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj k zaposlovanju in socialnim politikam nemudoma uvedejo celosten, večrazsežnosten pristop, ki bo upošteval različnost spolov in bo prijazen do starejših oseb, ter tako zagotovijo zaposlenost in družbeno vključenost žensk; poziva Komisijo in države članice, naj opravijo poglobljen pregled stanja med generacijo starejših žensk, ki že živijo v revščini, in hitro sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe za njeno odpravo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj k zaposlovanju in socialnim politikam nemudoma uvedejo celosten, večrazsežnosten pristop, ki bo upošteval različnost spolov in bo prijazen do starejših oseb, ter tako zagotovijo zaposlenost in družbeno vključenost žensk; poziva Komisijo in države članice, naj opravijo poglobljen pregled stanja med generacijo starejših žensk, ki že živijo v revščini, in hitro sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe za njeno odpravo;

| 12. | poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo večplastno diskriminacijo, s katero se spopadajo starejše ženske pri iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo večplastno diskriminacijo, s katero se spopadajo starejše ženske pri iskanju zaposlitve;

| 13. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija in izpopolnjuje zbiranje in analizo natančnih, pomembnih in primerljivih evropskih podatkov, ločenih po spolu in starosti, zlasti glede stopnje zaposlenosti starejših žensk, med njimi priseljenk in invalidk, (neuradne) udeleženosti starejših žensk pri (neplačani) skrbi za njihove družine in sorodnike ter odstotka odvisnih starejših oseb in njihove zlorabe, kar bi moralo biti zajeto v zakonodaji vseh držav članic o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj še naprej razvija in izpopolnjuje zbiranje in analizo natančnih, pomembnih in primerljivih evropskih podatkov, ločenih po spolu in starosti, zlasti glede stopnje zaposlenosti starejših žensk, med njimi priseljenk in invalidk, (neuradne) udeleženosti starejših žensk pri (neplačani) skrbi za njihove družine in sorodnike ter odstotka odvisnih starejših oseb in njihove zlorabe, kar bi moralo biti zajeto v zakonodaji vseh držav članic o varstvu podatkov;

| 14. | odobrava, da so države članice že priznale, da so vzorci in vzroki neenakosti spolov na trgu dela tesno povezani z življenjskim obdobjem, in poudarja, da je zato treba spodbujati pristop k delu na podlagi življenjskega obdobja; vseeno pa nujno poziva države članice, naj se za ustrezno reševanje izzivov življenjskega obdobja v svojih aktivnih politikah za trg dela borijo proti slabšemu položaju mladih in starejših žensk v primerjavi s položajem moških enake starosti, ne pa da obravnavajo le odrasle ženske in moške; |
| --- | --- |

14.

odobrava, da so države članice že priznale, da so vzorci in vzroki neenakosti spolov na trgu dela tesno povezani z življenjskim obdobjem, in poudarja, da je zato treba spodbujati pristop k delu na podlagi življenjskega obdobja; vseeno pa nujno poziva države članice, naj se za ustrezno reševanje izzivov življenjskega obdobja v svojih aktivnih politikah za trg dela borijo proti slabšemu položaju mladih in starejših žensk v primerjavi s položajem moških enake starosti, ne pa da obravnavajo le odrasle ženske in moške;

| 15. | poziva države članice, naj izmenjajo najboljše prakse za izboljšanje kakovosti delovnih pogojev starejših žensk, da bi se zanje ustvarilo vzdržno in zdravo delovno okolje; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj izmenjajo najboljše prakse za izboljšanje kakovosti delovnih pogojev starejših žensk, da bi se zanje ustvarilo vzdržno in zdravo delovno okolje;

| 16. | spodbuja države članice, naj vključujejo starejše ženske v programe vseživljenjskega učenja ter še naprej razvijajo in podpirajo prožne programe prekvalifikacije, primerne za starejše ženske, ob upoštevanju njihovih posebnih potreb in sposobnosti, da bi povečali njihovo zaposljivost in jim pomagali ohranjati neodvisno in dejavno življenje, pa tudi deliti pridobljene izkušnje in znanje z mlajšimi generacijami; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj vključujejo starejše ženske v programe vseživljenjskega učenja ter še naprej razvijajo in podpirajo prožne programe prekvalifikacije, primerne za starejše ženske, ob upoštevanju njihovih posebnih potreb in sposobnosti, da bi povečali njihovo zaposljivost in jim pomagali ohranjati neodvisno in dejavno življenje, pa tudi deliti pridobljene izkušnje in znanje z mlajšimi generacijami;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ženske ne bodo oškodovane pri pokojninskih pravicah ali drugih socialnovarstvenih pravicah zaradi prikrajšanosti, s katero se srečujejo na trgu dela, zlasti zaradi skrbstvenih obveznosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ženske ne bodo oškodovane pri pokojninskih pravicah ali drugih socialnovarstvenih pravicah zaradi prikrajšanosti, s katero se srečujejo na trgu dela, zlasti zaradi skrbstvenih obveznosti;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj, če to še niso storile, v sisteme socialnega varstva vključijo postopke seštevanja, ki bodo omogočili seštevek prispevkov iz obdobij redne zaposlitve in samozaposlitve ter različnih zaposlitev; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj, če to še niso storile, v sisteme socialnega varstva vključijo postopke seštevanja, ki bodo omogočili seštevek prispevkov iz obdobij redne zaposlitve in samozaposlitve ter različnih zaposlitev;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo in spodbujajo po spolu oblikovane pokojninske sisteme v podporo starejšim ženskam in kot varovalo pred večjim tveganjem za njihovo revščino, ob upoštevanju njihovih prekinitev poklicne poti zaradi nege in oskrbe, da bi se izognili ustvarjanju novih odvisnosti; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo in spodbujajo po spolu oblikovane pokojninske sisteme v podporo starejšim ženskam in kot varovalo pred večjim tveganjem za njihovo revščino, ob upoštevanju njihovih prekinitev poklicne poti zaradi nege in oskrbe, da bi se izognili ustvarjanju novih odvisnosti;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo učinkovite ukrepe za izvajanje načela enakega plačila za enako delo (denimo obvezno shemo ocenjevanja delovnih mest in akcijski načrt za enakost na delovnem mestu), da bi odpravili razlike v plačilu med spoloma, kar bi prispevalo tudi k odpravi razlik v pokojninah in k zmanjšanju ter končni odpravi večjega tveganja revščine, s katerim se soočajo predvsem starejše ženske; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo učinkovite ukrepe za izvajanje načela enakega plačila za enako delo (denimo obvezno shemo ocenjevanja delovnih mest in akcijski načrt za enakost na delovnem mestu), da bi odpravili razlike v plačilu med spoloma, kar bi prispevalo tudi k odpravi razlik v pokojninah in k zmanjšanju ter končni odpravi večjega tveganja revščine, s katerim se soočajo predvsem starejše ženske;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj z uporabo načela nediskriminacije na podlagi starosti in ob upoštevanju različnih življenjskih obdobij izvajajo ustrezne politike za uskladitev poklicnega, družinskega in zasebnega življenja in za vključitev razsežnosti staranja v vse pomembne politike; poziva Evropski inštitut za enakost med spoloma v Vilni, naj opravi ustrezne ocene učinkov in raziskovalne študije; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj z uporabo načela nediskriminacije na podlagi starosti in ob upoštevanju različnih življenjskih obdobij izvajajo ustrezne politike za uskladitev poklicnega, družinskega in zasebnega življenja in za vključitev razsežnosti staranja v vse pomembne politike; poziva Evropski inštitut za enakost med spoloma v Vilni, naj opravi ustrezne ocene učinkov in raziskovalne študije;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in učinkovito izkoristijo obstoječe instrumente in programe EU, vključno z Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za regionalni razvoj, da bi povečali udeleženost žensk na trgu dela in odpravili diskriminacijo starejših žensk na vseh področjih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in učinkovito izkoristijo obstoječe instrumente in programe EU, vključno z Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za regionalni razvoj, da bi povečali udeleženost žensk na trgu dela in odpravili diskriminacijo starejših žensk na vseh področjih;

| 23. | poziva države članice, naj pospešujejo dejavno udeležbo starejših žensk v poslovnem sektorju, in sicer s spodbujanjem in podpiranjem žensk, ki ustanavljajo nova podjetja, in olajšanjem njihovega dostopa do financiranja, zlasti z mikrokrediti, ter enako zastopanje moških in žensk v gospodarskih organih odločanja, vključno z upravnimi odbori podjetij; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj pospešujejo dejavno udeležbo starejših žensk v poslovnem sektorju, in sicer s spodbujanjem in podpiranjem žensk, ki ustanavljajo nova podjetja, in olajšanjem njihovega dostopa do financiranja, zlasti z mikrokrediti, ter enako zastopanje moških in žensk v gospodarskih organih odločanja, vključno z upravnimi odbori podjetij;

| 24. | poziva države članice, naj spodbujajo podjetja k vključevanju načel in orodij upravljanja staranja v svojo kadrovsko politiko, sprejmejo politiko na delovnem mestu, ki bo prijazna do starejših delavcev in bo upoštevala raznolikost spolov, nudijo več priznanja in spoštovanja nakopičenemu znanju in izkušnjam starejših delavk in razvijejo zanesljivo in pregledno politiko informiranja, ki bo starejšim delavcem omogočala, da se pripravijo na upokojitev na podlagi točnega poznavanja dejstev; Komisijo in države članice tudi poziva, naj izboljšajo postopke kaznovanja delodajalcev, ki diskriminirajo starejše delavke; opozarja, da je treba te politike vključiti v akt o malih podjetjih; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj spodbujajo podjetja k vključevanju načel in orodij upravljanja staranja v svojo kadrovsko politiko, sprejmejo politiko na delovnem mestu, ki bo prijazna do starejših delavcev in bo upoštevala raznolikost spolov, nudijo več priznanja in spoštovanja nakopičenemu znanju in izkušnjam starejših delavk in razvijejo zanesljivo in pregledno politiko informiranja, ki bo starejšim delavcem omogočala, da se pripravijo na upokojitev na podlagi točnega poznavanja dejstev; Komisijo in države članice tudi poziva, naj izboljšajo postopke kaznovanja delodajalcev, ki diskriminirajo starejše delavke; opozarja, da je treba te politike vključiti v akt o malih podjetjih;

Ženske v vlogi negovalk in oskrbovalk

| 25. | poziva države članice, naj pospešijo napredek pri zadovoljevanju potreb družin, ki morajo prevzeti odgovornost za vzdrževance, in poziva Komisijo, naj še naprej podpira razvoj struktur nege in oskrbe z uporabo sredstev strukturnega sklada; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj pospešijo napredek pri zadovoljevanju potreb družin, ki morajo prevzeti odgovornost za vzdrževance, in poziva Komisijo, naj še naprej podpira razvoj struktur nege in oskrbe z uporabo sredstev strukturnega sklada;

| 26. | poziva države članice, naj okrepijo zagotavljanje kakovostnih storitev nege in oskrbe (vključno z nego in oskrbo na domu za starejše), jamčijo dostopnost in dosegljivost take oskrbe in nege, povečajo priznavanje vrednosti dela, ki ga opravljajo poklicni negovalci in oskrbovalci, in podpirajo družine, ki negujejo in oskrbujejo odvisne osebe, na primer s plačevanjem finančnih nadomestil za njihove prispevke ter s svetovanjem in usposabljanjem, da bodo lahko nudili visokokakovostno nego in oskrbo; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj okrepijo zagotavljanje kakovostnih storitev nege in oskrbe (vključno z nego in oskrbo na domu za starejše), jamčijo dostopnost in dosegljivost take oskrbe in nege, povečajo priznavanje vrednosti dela, ki ga opravljajo poklicni negovalci in oskrbovalci, in podpirajo družine, ki negujejo in oskrbujejo odvisne osebe, na primer s plačevanjem finančnih nadomestil za njihove prispevke ter s svetovanjem in usposabljanjem, da bodo lahko nudili visokokakovostno nego in oskrbo;

| 27. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno visok standard storitev varstva otrok ter oskrbe in nege starejših oseb in drugih odvisnih oseb, ki morajo biti na voljo za dostopno ceno in združljive z delom s polnim delovnim časom, da ženskam ne bo treba prekiniti, opustiti ali skrajšati kariere zato, da bi skrbele za potrebe odvisnih oseb v njihovi oskrbi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno visok standard storitev varstva otrok ter oskrbe in nege starejših oseb in drugih odvisnih oseb, ki morajo biti na voljo za dostopno ceno in združljive z delom s polnim delovnim časom, da ženskam ne bo treba prekiniti, opustiti ali skrajšati kariere zato, da bi skrbele za potrebe odvisnih oseb v njihovi oskrbi;

| 28. | poudarja, da storitve otroškega varstva in storitve oskrbe in nege odvisnih oseb predstavljajo znaten vir zaposlitev, ki bi jih lahko opravljale starejše ženske, ki imajo trenutno eno najnižjih zaposlitvenih ravni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da storitve otroškega varstva in storitve oskrbe in nege odvisnih oseb predstavljajo znaten vir zaposlitev, ki bi jih lahko opravljale starejše ženske, ki imajo trenutno eno najnižjih zaposlitvenih ravni;

| 29. | poziva države članice, naj zagotovijo usposabljanje in okrepijo zmogljivosti, da bi zagotovili visokokakovostne storitve nege in oskrbe in se odzvali na pomanjkanje osebja v belem sektorju (nega in oskrba, zdravje), ki je posledica demografskih trendov; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj zagotovijo usposabljanje in okrepijo zmogljivosti, da bi zagotovili visokokakovostne storitve nege in oskrbe in se odzvali na pomanjkanje osebja v belem sektorju (nega in oskrba, zdravje), ki je posledica demografskih trendov;

| 30. | spodbuja države članice, naj razširijo dostopnost starševskega dopusta na stare starše in otroke, ki skrbijo za svoje starše, priznajo nego in oskrbo odvisnih oseb, obravnavajo možnost uvedbe dopusta za oskrbo in zagotovijo storitve, usposabljanje in svetovanje za negovalce in oskrbovalce; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice, naj razširijo dostopnost starševskega dopusta na stare starše in otroke, ki skrbijo za svoje starše, priznajo nego in oskrbo odvisnih oseb, obravnavajo možnost uvedbe dopusta za oskrbo in zagotovijo storitve, usposabljanje in svetovanje za negovalce in oskrbovalce;

| 31. | priznava, da so ženske, ki se približujejo upokojitveni starosti, pogosto babice; vendar meni, da ženske, ki se približujejo upokojitveni starosti, ne bi smele biti obravnavane le kot oskrbovalke; zato poziva države članice, naj obravnavajo možnost ustanov za varstvo otrok, ki bi starim staršem dale svobodo izbire, da se vključijo v druge dejavnosti; |
| --- | --- |

31.

priznava, da so ženske, ki se približujejo upokojitveni starosti, pogosto babice; vendar meni, da ženske, ki se približujejo upokojitveni starosti, ne bi smele biti obravnavane le kot oskrbovalke; zato poziva države članice, naj obravnavajo možnost ustanov za varstvo otrok, ki bi starim staršem dale svobodo izbire, da se vključijo v druge dejavnosti;

| 32. | spodbuja države članice, naj s pobudami in programi financiranja pospešujejo projekte udeležbe državljanov in medgeneracijske projekte za starejše ljudi; |
| --- | --- |

32.

spodbuja države članice, naj s pobudami in programi financiranja pospešujejo projekte udeležbe državljanov in medgeneracijske projekte za starejše ljudi;

| 33. | poziva države članice, naj na vseh ravneh (tudi s podporo ustreznim nevladnim organizacijam) sprejmejo ukrepe za obravnavo posebnih potreb starejših oseb, zlasti starejših žensk, ki živijo same, da bi zmanjšali njihovo osamljenost in odvisnost ter spodbujali njihovo enakost, varnost in dobro počutje; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj na vseh ravneh (tudi s podporo ustreznim nevladnim organizacijam) sprejmejo ukrepe za obravnavo posebnih potreb starejših oseb, zlasti starejših žensk, ki živijo same, da bi zmanjšali njihovo osamljenost in odvisnost ter spodbujali njihovo enakost, varnost in dobro počutje;

| 34. | poziva države članice, naj razmislijo o različnih bivalnih možnostih in družbenih skupinah in organizacijah za pomoč kot načinov za preprečevanje osamljenosti med starejšimi ženskami in ustvarjanje ugodnega okolja za medgeneracijsko solidarnost; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj razmislijo o različnih bivalnih možnostih in družbenih skupinah in organizacijah za pomoč kot načinov za preprečevanje osamljenosti med starejšimi ženskami in ustvarjanje ugodnega okolja za medgeneracijsko solidarnost;

| 35. | priznava, da bi starejše ženske morale imeti dostojanstveno izbiro, da živijo, kakor želijo, bodisi same ali v temu namenjeni skupnosti; |
| --- | --- |

35.

priznava, da bi starejše ženske morale imeti dostojanstveno izbiro, da živijo, kakor želijo, bodisi same ali v temu namenjeni skupnosti;

Zdravje

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj priznajo razsežnost spola v zdravju kot bistveno sestavino zdravstvenih politik EU, zato prosi Komisijo in države članice, naj še povečajo prizadevanja za sprejetje dvojne strategije integracije načela enakosti spolov in starosti v zdravstvene politike EU in nacionalne zdravstvene politike ter posebnih, na spolu temelječih ukrepov na tem področju; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj priznajo razsežnost spola v zdravju kot bistveno sestavino zdravstvenih politik EU, zato prosi Komisijo in države članice, naj še povečajo prizadevanja za sprejetje dvojne strategije integracije načela enakosti spolov in starosti v zdravstvene politike EU in nacionalne zdravstvene politike ter posebnih, na spolu temelječih ukrepov na tem področju;

| 37. | spodbuja Komisijo in države članice, naj priznajo tudi pomen kurativne in paliativne zdravstvene oskrbe, ki upoštevata spol in starost bolnikov, poziva države članice, naj povečajo raziskovanje bolezni, povezanih s spolom, vključno z raziskovanjem vzrokov, možne preventive in zdravljenja teh bolezni; |
| --- | --- |

37.

spodbuja Komisijo in države članice, naj priznajo tudi pomen kurativne in paliativne zdravstvene oskrbe, ki upoštevata spol in starost bolnikov, poziva države članice, naj povečajo raziskovanje bolezni, povezanih s spolom, vključno z raziskovanjem vzrokov, možne preventive in zdravljenja teh bolezni;

| 38. | priznava ključno vlogo presejalnih testov in preventivne obravnave v zdravstvu in spodbuja Komisijo, naj uporablja odprto metodo koordinacije za zagotavljanje izmenjave mnenj, spodbujanje poenotenja presejalnih testov v EU, opredeljevanje najboljših praks in določevanje smernic; |
| --- | --- |

38.

priznava ključno vlogo presejalnih testov in preventivne obravnave v zdravstvu in spodbuja Komisijo, naj uporablja odprto metodo koordinacije za zagotavljanje izmenjave mnenj, spodbujanje poenotenja presejalnih testov v EU, opredeljevanje najboljših praks in določevanje smernic;

| 39. | odobrava prizadevanja nekaterih držav članic, ki zagotavljajo brezplačen dostop do preventivne obravnave bolezni, povezanih s spolom, in spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj okrepijo preventivno zdravstveno varstvo za starejše ženske, na primer z zagotavljanjem cenovno dostopnih in rednih mamografij in testov PAP, in odpravo starostnih omejitev pri dostopu do preventivnih zdravstvenih pregledov, kot je pregled za rak dojke, ter povečujejo ozaveščenost glede pomena presejalnih pregledov; |
| --- | --- |

39.

odobrava prizadevanja nekaterih držav članic, ki zagotavljajo brezplačen dostop do preventivne obravnave bolezni, povezanih s spolom, in spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj okrepijo preventivno zdravstveno varstvo za starejše ženske, na primer z zagotavljanjem cenovno dostopnih in rednih mamografij in testov PAP, in odpravo starostnih omejitev pri dostopu do preventivnih zdravstvenih pregledov, kot je pregled za rak dojke, ter povečujejo ozaveščenost glede pomena presejalnih pregledov;

| 40. | spodbuja države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi sprejele strategijo vključitve načela enakosti med spoloma v zdravstvene politike in zagotovile enakost dostopa do cenovno dostopnega zdravstvenega varstva in dolgoročnega varstva za ženske in moške, zlasti starejše, in za tiste, ki so prikrajšani na več področjih; |
| --- | --- |

40.

spodbuja države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi sprejele strategijo vključitve načela enakosti med spoloma v zdravstvene politike in zagotovile enakost dostopa do cenovno dostopnega zdravstvenega varstva in dolgoročnega varstva za ženske in moške, zlasti starejše, in za tiste, ki so prikrajšani na več področjih;

| 41. | spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo ukrepe za zagotovitev boljšega zdravja in varnosti na delu, s čimer bi pripomogli k ohranjanju zaposljivosti in zmožnosti delavcev ter k boljšemu zdravju v starosti; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo ukrepe za zagotovitev boljšega zdravja in varnosti na delu, s čimer bi pripomogli k ohranjanju zaposljivosti in zmožnosti delavcev ter k boljšemu zdravju v starosti;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad starejšimi ženskami, priznajo podcenjevanje te težave, se borijo proti družbenim stereotipom in zagotovijo, da lahko pristojne osebe upoštevajo specifične potrebe starejših žrtev nasilja, da bi zagotovili polno uveljavljanje človekovih pravic in uresničili enakost med spoloma, ob tem pa naj celovito izkoristijo program DAPHNE; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad starejšimi ženskami, priznajo podcenjevanje te težave, se borijo proti družbenim stereotipom in zagotovijo, da lahko pristojne osebe upoštevajo specifične potrebe starejših žrtev nasilja, da bi zagotovili polno uveljavljanje človekovih pravic in uresničili enakost med spoloma, ob tem pa naj celovito izkoristijo program DAPHNE;

*

* *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0306.

(3)  Delovni dokument Komisije: Demografsko poročilo za leto 2010, Evropska komisija, str. 62.

(4)  Seznam 100 neenakosti, Evropski inštitut za enakost spolov.

(5)  Poročilo o napredku pri enakosti žensk in moških za leto 2010, Evropska komisija, str. 31.

(6)  Življenje moških in žensk v Evropi, Statistični portret, Eurostat, str. 196.

(7)  Posebna raziskava Evrobarometer 317, Diskriminacija v EU v letu 2009, november 2009, str. 71.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/17

---

Torek, 13. september 2011Direktiva o mediaciji v državah članicah

P7_TA(2011)0361

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o izvajanju direktive o mediaciji v državah članicah, njenem vplivu na mediacijo in sprejetju s strani sodišč (2011/2026(INI))

2013/C 51 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 67 in 81(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67 in 81(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2008 o skupnem stališču Sveta za sprejetje direktive o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2008 o skupnem stališču Sveta za sprejetje direktive o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (1),

| — | ob upoštevanju zaslišanj Odbora za pravne zadeve z dne 20. aprila 2006, 4. oktobra 2007 in 23. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanj Odbora za pravne zadeve z dne 20. aprila 2006, 4. oktobra 2007 in 23. maja 2011,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (2),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0275/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0275/2011),

| A. | ker je zagotavljanje boljšega dostopa do sodnega varstva eden od ključnih ciljev politike Evropske unije za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice; ker bi pojem dostopa do sodnega varstva v tem kontekstu moral vključevati tudi dostop do ustreznih postopkov za reševanje sporov za fizične osebe in podjetja, |
| --- | --- |

A.

ker je zagotavljanje boljšega dostopa do sodnega varstva eden od ključnih ciljev politike Evropske unije za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice; ker bi pojem dostopa do sodnega varstva v tem kontekstu moral vključevati tudi dostop do ustreznih postopkov za reševanje sporov za fizične osebe in podjetja,

| B. | ker je cilj Direktive 2008/52/ES spodbujanje mirnega reševanja sporov s spodbujanjem uporabe mediacije in z zagotavljanjem uravnoteženega odnosa med mediacijo in sodnimi postopki, |
| --- | --- |

B.

ker je cilj Direktive 2008/52/ES spodbujanje mirnega reševanja sporov s spodbujanjem uporabe mediacije in z zagotavljanjem uravnoteženega odnosa med mediacijo in sodnimi postopki,

| C. | ker direktiva za olajšanje dostopa do mediacije kot ustrezne alternative tradicionalnemu kontradiktornemu pristopu in za zagotovitev, da lahko stranke, ki izkoristijo možnost mediacije, v Evropski uniji računajo na predvidljiv zakonodajni okvir, uvaja skupna načela zlasti v zvezi z vidiki civilnopravnega postopka, |
| --- | --- |

C.

ker direktiva za olajšanje dostopa do mediacije kot ustrezne alternative tradicionalnemu kontradiktornemu pristopu in za zagotovitev, da lahko stranke, ki izkoristijo možnost mediacije, v Evropski uniji računajo na predvidljiv zakonodajni okvir, uvaja skupna načela zlasti v zvezi z vidiki civilnopravnega postopka,

| D. | ker je poleg predvidljivosti namen direktive oblikovati okvir, ki bi ohranil prilagodljivost kot glavno prednost mediacije; ker naj bi države članice pri oblikovanju nacionalnih zakonov za izvajanje direktive izhajale iz teh dveh zahtev, |
| --- | --- |

D.

ker je poleg predvidljivosti namen direktive oblikovati okvir, ki bi ohranil prilagodljivost kot glavno prednost mediacije; ker naj bi države članice pri oblikovanju nacionalnih zakonov za izvajanje direktive izhajale iz teh dveh zahtev,

| E. | ker je Direktiva 2008/52/ES zanimiva tudi za sosednje države in je dokazljivo vplivala na uvedbo podobne zakonodaje v nekaterih od teh držav, |
| --- | --- |

E.

ker je Direktiva 2008/52/ES zanimiva tudi za sosednje države in je dokazljivo vplivala na uvedbo podobne zakonodaje v nekaterih od teh držav,

| F. | ker se morajo države članice uskladiti s to direktivo do 21. maja 2011, z izjemo člena 10, s katerim se je bilo treba uskladiti že do 21. novembra 2010; ker je doslej večina držav članic poročala o tem, da je opravila postopek prenosa ali ga bo do postavljenega roka, in ker le nekaj držav članic še ni poročalo o uskladitvi z določbami direktive: Republika Češka, Avstrija, Finska in Švedska, |
| --- | --- |

F.

ker se morajo države članice uskladiti s to direktivo do 21. maja 2011, z izjemo člena 10, s katerim se je bilo treba uskladiti že do 21. novembra 2010; ker je doslej večina držav članic poročala o tem, da je opravila postopek prenosa ali ga bo do postavljenega roka, in ker le nekaj držav članic še ni poročalo o uskladitvi z določbami direktive: Republika Češka, Avstrija, Finska in Švedska,

| G. | ker Evropski parlament meni, da je pomembno preučiti, kako se ta zakonodajni akt izvaja v državah članicah, kaj pravniki in uporabniki mediacije o njej mislijo ter ali bi jo bilo mogoče izboljšati in kako, |
| --- | --- |

G.

ker Evropski parlament meni, da je pomembno preučiti, kako se ta zakonodajni akt izvaja v državah članicah, kaj pravniki in uporabniki mediacije o njej mislijo ter ali bi jo bilo mogoče izboljšati in kako,

| H. | ker bi bilo treba s tem namenom opraviti temeljito analizo glavnih regulativnih pristopov držav članic, da se opredelijo dobre prakse in dosežejo zaključki o nadaljnjih ukrepih na evropski ravni, |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba s tem namenom opraviti temeljito analizo glavnih regulativnih pristopov držav članic, da se opredelijo dobre prakse in dosežejo zaključki o nadaljnjih ukrepih na evropski ravni,

| I. | ker Akcijski načrt Komisije za uresničevanje Stockholmskega programa (KOM(2010)0171) predvideva sporočilo o izvajanju direktive o mediaciji v letu 2013, |
| --- | --- |

I.

ker Akcijski načrt Komisije za uresničevanje Stockholmskega programa (KOM(2010)0171) predvideva sporočilo o izvajanju direktive o mediaciji v letu 2013,

| J. | ker je vredno preučiti, kako so države članice prenesle glavne določbe direktive o mediaciji v zvezi z možnostjo sodišč, da predlagajo mediacijo neposredno strankam (člen 5), jamstvom zaupnosti (člen 7), izvršljivostjo sporazumov, ki so rezultat mediacije (člen 6) in učinkom mediacije na roke in zastaranje (člen 8), |
| --- | --- |

J.

ker je vredno preučiti, kako so države članice prenesle glavne določbe direktive o mediaciji v zvezi z možnostjo sodišč, da predlagajo mediacijo neposredno strankam (člen 5), jamstvom zaupnosti (člen 7), izvršljivostjo sporazumov, ki so rezultat mediacije (člen 6) in učinkom mediacije na roke in zastaranje (člen 8),

| K. | ker je Komisija v svoj delovni program za leto 2011 vključila zakonodajni predlog o alternativnem reševanju sporov, |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v svoj delovni program za leto 2011 vključila zakonodajni predlog o alternativnem reševanju sporov,

| 1. | ugotavlja, da je zahteva po zaupnosti iz direktive že obstajala v domači zakonodaji nekaterih držav članic: bolgarski zakon o pravdnem postopku določa, da lahko mediatorji odklonijo pričanje o sporu, v katerem so bili mediatorji; v Franciji in na Poljskem imajo zakoni, ki urejajo mediacijo v civilnih zadevah, podobne določbe; ugotavlja, da ima med državami članicami Italija strog pristop do zaupnosti postopka mediacije, medtem ko švedski predpisi o mediaciji določajo, da zaupnost ni avtomatična in se v zvezi s tem zahteva sporazum med strankami; meni, da je treba imeti doslednejši pristop; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je zahteva po zaupnosti iz direktive že obstajala v domači zakonodaji nekaterih držav članic: bolgarski zakon o pravdnem postopku določa, da lahko mediatorji odklonijo pričanje o sporu, v katerem so bili mediatorji; v Franciji in na Poljskem imajo zakoni, ki urejajo mediacijo v civilnih zadevah, podobne določbe; ugotavlja, da ima med državami članicami Italija strog pristop do zaupnosti postopka mediacije, medtem ko švedski predpisi o mediaciji določajo, da zaupnost ni avtomatična in se v zvezi s tem zahteva sporazum med strankami; meni, da je treba imeti doslednejši pristop;

| 2. | ugotavlja, da obstaja v skladu s členom 6 direktive v večini držav članic postopek za podelitev sporazumu iz mediacije enako pravno veljavo, kot bi jo imela sodna odločba; ugotavlja, da se to doseže bodisi s predložitvijo sporazuma sodišču ali z notarsko overitvijo sporazuma, zdi pa se, da so se nekatere zakonodajne oblasti odločile za prvo možnost, v nasprotju s tem pa je v številnih državah v skladu z nacionalno zakonodajo vzporedno na voljo tudi notarska overitev: denimo v Grčiji in Sloveniji zakon določa, da je sporazum, sklenjen v okviru mediacije, sodno izvršljiv, medtem ko postane na Nizozemskem in v Nemčiji sporazum izvršljiv šele z notarsko overitvijo, v drugih državah, na primer v Avstriji, pa lahko postane notarsko overjen sporazum po sedanji zakonodaji izvršljiv, čeprav v nacionalnem pravnem izvedbenem aktu glede te možnosti ni izrecnih določb; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice, ki še ne izpolnjujejo določb iz člena 6 direktive, to nemudoma storile; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da obstaja v skladu s členom 6 direktive v večini držav članic postopek za podelitev sporazumu iz mediacije enako pravno veljavo, kot bi jo imela sodna odločba; ugotavlja, da se to doseže bodisi s predložitvijo sporazuma sodišču ali z notarsko overitvijo sporazuma, zdi pa se, da so se nekatere zakonodajne oblasti odločile za prvo možnost, v nasprotju s tem pa je v številnih državah v skladu z nacionalno zakonodajo vzporedno na voljo tudi notarska overitev: denimo v Grčiji in Sloveniji zakon določa, da je sporazum, sklenjen v okviru mediacije, sodno izvršljiv, medtem ko postane na Nizozemskem in v Nemčiji sporazum izvršljiv šele z notarsko overitvijo, v drugih državah, na primer v Avstriji, pa lahko postane notarsko overjen sporazum po sedanji zakonodaji izvršljiv, čeprav v nacionalnem pravnem izvedbenem aktu glede te možnosti ni izrecnih določb; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice, ki še ne izpolnjujejo določb iz člena 6 direktive, to nemudoma storile;

| 3. | meni, da je člen 8, ki obravnava učinke mediacije na roke in zastaranje, bistvena določba, saj zagotavlja, da strankam, ki se odločijo, da bodo poskušale z mediacijo rešiti spor, ni zaradi tega kasneje preprečeno, da poiščejo sodno varstvo; ugotavlja, da države članice v zvezi s tem niso odprle nobenega vprašanja; |
| --- | --- |

3.

meni, da je člen 8, ki obravnava učinke mediacije na roke in zastaranje, bistvena določba, saj zagotavlja, da strankam, ki se odločijo, da bodo poskušale z mediacijo rešiti spor, ni zaradi tega kasneje preprečeno, da poiščejo sodno varstvo; ugotavlja, da države članice v zvezi s tem niso odprle nobenega vprašanja;

| 4. | poudarja, da so nekatere države članice sklenile, da bodo na dveh področjih presegle temeljne zahteve direktive, in sicer kar zadeva finančne spodbude za sodelovanje v mediaciji in obvezne pogoje za mediacijo; ugotavlja, da nacionalne pobude te vrste prispevajo k večji učinkovitosti reševanja sporov in zmanjšujejo obremenitev sodišč; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so nekatere države članice sklenile, da bodo na dveh področjih presegle temeljne zahteve direktive, in sicer kar zadeva finančne spodbude za sodelovanje v mediaciji in obvezne pogoje za mediacijo; ugotavlja, da nacionalne pobude te vrste prispevajo k večji učinkovitosti reševanja sporov in zmanjšujejo obremenitev sodišč;

| 5. | priznava, da člen 5(2) državam članicam dovoljuje, da predpišejo obvezno mediacijo oziroma da zanjo predpišejo spodbude ali sankcije, bodisi med sodnim postopkom ali pred njegovim začetkom, pod pogojem, da to strankam ne preprečuje dostopa do sodnega varstva; |
| --- | --- |

5.

priznava, da člen 5(2) državam članicam dovoljuje, da predpišejo obvezno mediacijo oziroma da zanjo predpišejo spodbude ali sankcije, bodisi med sodnim postopkom ali pred njegovim začetkom, pod pogojem, da to strankam ne preprečuje dostopa do sodnega varstva;

| 6. | ugotavlja, da so nekatere države članice sprejele pobude, da strankam, ki uporabijo mediacijo, ponudijo finančne spodbude: v Bolgariji bo strankam povrnjenih 50 % takse, plačane za vložitev tožbe, če uspešno rešijo spor z mediacijo, romunska zakonodaja pa določa povračilo celotne takse, če stranke pravni spor rešijo z mediacijo; ugotavlja, da je podobno določbo mogoče najti v madžarski zakonodaji in da so v Italiji vsi akti in sporazumi v postopku mediacije oproščeni taks in pristojbin; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so nekatere države članice sprejele pobude, da strankam, ki uporabijo mediacijo, ponudijo finančne spodbude: v Bolgariji bo strankam povrnjenih 50 % takse, plačane za vložitev tožbe, če uspešno rešijo spor z mediacijo, romunska zakonodaja pa določa povračilo celotne takse, če stranke pravni spor rešijo z mediacijo; ugotavlja, da je podobno določbo mogoče najti v madžarski zakonodaji in da so v Italiji vsi akti in sporazumi v postopku mediacije oproščeni taks in pristojbin;

| 7. | ugotavlja, da so se poleg finančnih spodbud nekatere države članice s preobremenjenim sodstvom zatekle k določbam, po katerih je mediacija obvezna; ugotavlja, da v teh primerih ni mogoče vložiti tožbe pred sodiščem, če stranki najprej ne poskusita zadeve rešiti z mediacijo; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so se poleg finančnih spodbud nekatere države članice s preobremenjenim sodstvom zatekle k določbam, po katerih je mediacija obvezna; ugotavlja, da v teh primerih ni mogoče vložiti tožbe pred sodiščem, če stranki najprej ne poskusita zadeve rešiti z mediacijo;

| 8. | ugotavlja, da je najočitnejši primer italijanski zakonodajni odlok št. 28, katerega cilj je na ta način preurediti pravni sistem in ukrepati zoper splošno znano težavo prezasedenosti italijanskih sodišč, tako da se zmanjša obremenjenost in skrajša povprečna devetletna čakalna doba za sodbo v civilni zadevi; ugotavlja, da odvetniki tega ukrepa niso dobro sprejeli, kar ni presenetljivo, in da so ta odlok celo izpodbijali na sodišču ter stavkali; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je najočitnejši primer italijanski zakonodajni odlok št. 28, katerega cilj je na ta način preurediti pravni sistem in ukrepati zoper splošno znano težavo prezasedenosti italijanskih sodišč, tako da se zmanjša obremenjenost in skrajša povprečna devetletna čakalna doba za sodbo v civilni zadevi; ugotavlja, da odvetniki tega ukrepa niso dobro sprejeli, kar ni presenetljivo, in da so ta odlok celo izpodbijali na sodišču ter stavkali;

| 9. | ugotavlja, da so kljub polemikam države članice, katerih zakonodaja presega temeljne zahteve direktive o mediaciji, dosegle pomembne rezultate pri spodbujanju zunajsodnega reševanja sporov v civilnih in gospodarskih zadevah; ugotavlja, da rezultati zlasti iz Italije, Bolgarije in Romunije dokazujejo, da lahko mediacija nudi stroškovno učinkovito in hitro zunajsodno rešitev sporov prek postopkov, ki so prilagojeni potrebam strank; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so kljub polemikam države članice, katerih zakonodaja presega temeljne zahteve direktive o mediaciji, dosegle pomembne rezultate pri spodbujanju zunajsodnega reševanja sporov v civilnih in gospodarskih zadevah; ugotavlja, da rezultati zlasti iz Italije, Bolgarije in Romunije dokazujejo, da lahko mediacija nudi stroškovno učinkovito in hitro zunajsodno rešitev sporov prek postopkov, ki so prilagojeni potrebam strank;

| 10. | ugotavlja, da se zdi, da mediacija v italijanskem pravnem sistemu dosega cilj zmanjšanja obremenjenosti sodišč; kljub temu poudarja, da bi bilo treba mediacijo spodbujati kot sprejemljivo, poceni in hitrejšo alternativno obliko zagotavljanja pravičnosti, ne pa kot obvezen vidik sodnega postopka; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se zdi, da mediacija v italijanskem pravnem sistemu dosega cilj zmanjšanja obremenjenosti sodišč; kljub temu poudarja, da bi bilo treba mediacijo spodbujati kot sprejemljivo, poceni in hitrejšo alternativno obliko zagotavljanja pravičnosti, ne pa kot obvezen vidik sodnega postopka;

| 11. | priznava, da so finančne spodbude iz bolgarskega zakona o mediaciji dosegle dobre rezultate; vendar priznava, da je ta uspeh tudi izid že dolgotrajnega interesa bolgarskega pravnega sistema za mediacijo, in da mediacijska skupnost obstaja že od leta 1990, center za poravnave, v katerem v izmenah delajo mediatorji, pa od leta 2010 dnevno nudi brezplačne storitve mediacije in informacije strankam v zadevah, ki se rešujejo pred sodišči; ugotavlja, da se v Bolgariji mediacija opravlja v dveh tretjinah zadev, polovica teh primerov pa se uspešno reši v postopku mediacije; |
| --- | --- |

11.

priznava, da so finančne spodbude iz bolgarskega zakona o mediaciji dosegle dobre rezultate; vendar priznava, da je ta uspeh tudi izid že dolgotrajnega interesa bolgarskega pravnega sistema za mediacijo, in da mediacijska skupnost obstaja že od leta 1990, center za poravnave, v katerem v izmenah delajo mediatorji, pa od leta 2010 dnevno nudi brezplačne storitve mediacije in informacije strankam v zadevah, ki se rešujejo pred sodišči; ugotavlja, da se v Bolgariji mediacija opravlja v dveh tretjinah zadev, polovica teh primerov pa se uspešno reši v postopku mediacije;

| 12. | ugotavlja tudi, da je romunski zakon o mediaciji prinesel dobre rezultate; poleg določb o finančnih spodbudah je bil vzpostavljen tudi svet za mediacijo - nacionalni organ za mediacijo, ki je ločen in samostojen organ; ukvarja se izključno s spodbujanjem mediacije, razvojem standardov usposabljanja, pripravo izobraževalcev, izdajo listin, ki potrjujejo strokovno usposobljenost mediatorjev, sprejetjem etičnega kodeksa in sestavo predlogov za dodatno zakonodajo; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja tudi, da je romunski zakon o mediaciji prinesel dobre rezultate; poleg določb o finančnih spodbudah je bil vzpostavljen tudi svet za mediacijo - nacionalni organ za mediacijo, ki je ločen in samostojen organ; ukvarja se izključno s spodbujanjem mediacije, razvojem standardov usposabljanja, pripravo izobraževalcev, izdajo listin, ki potrjujejo strokovno usposobljenost mediatorjev, sprejetjem etičnega kodeksa in sestavo predlogov za dodatno zakonodajo;

| 13. | ob upoštevanju zgoraj povedanega meni, da so države članice večinoma na pravi poti za prenos Direktive 2008/52/ES do 21. maja 2011 in da kljub temu, da imajo države članice različne regulativne pristope ter da nekatere države nekoliko zaostajajo, ostaja dejstvo, da države članice ne delujejo le v skladu z direktivo, temveč presegajo njene zahteve; |
| --- | --- |

13.

ob upoštevanju zgoraj povedanega meni, da so države članice večinoma na pravi poti za prenos Direktive 2008/52/ES do 21. maja 2011 in da kljub temu, da imajo države članice različne regulativne pristope ter da nekatere države nekoliko zaostajajo, ostaja dejstvo, da države članice ne delujejo le v skladu z direktivo, temveč presegajo njene zahteve;

| 14. | poudarja, da bodo stranke, ki so pripravljene rešiti primer, precej verjetneje sodelovale, ne pa delovale druga proti drugi; zato meni, da so te stranke pogosto bolj pripravljene upoštevati položaj druge stranke in preučiti temelje spora; meni, da je dodatna korist pogosto to, da se med strankama ohrani enako razmerje kot pred sporom, kar je nadvse pomembno v družinskih zadevah, v katere so vpleteni otroci; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bodo stranke, ki so pripravljene rešiti primer, precej verjetneje sodelovale, ne pa delovale druga proti drugi; zato meni, da so te stranke pogosto bolj pripravljene upoštevati položaj druge stranke in preučiti temelje spora; meni, da je dodatna korist pogosto to, da se med strankama ohrani enako razmerje kot pred sporom, kar je nadvse pomembno v družinskih zadevah, v katere so vpleteni otroci;

| 15. | spodbuja Komisijo, naj v svojem prihodnjem sporočilu o izvajanju Direktive 2008/52/ES preuči tudi tista področja, na katera so države članice razširile njene ukrepe, čeprav jih direktiva ni nameravala zajeti; |
| --- | --- |

15.

spodbuja Komisijo, naj v svojem prihodnjem sporočilu o izvajanju Direktive 2008/52/ES preuči tudi tista področja, na katera so države članice razširile njene ukrepe, čeprav jih direktiva ni nameravala zajeti;

| 16. | poudarja značilnosti ureditev alternativnega reševanja sporov, ki so prijazne do potrošnika in mu ponujajo prilagojene praktične rešitve; v zvezi s tem poziva k čimprejšnji predložitvi zakonodajnega predloga Komisije o alternativnem reševanju sporov; |
| --- | --- |

16.

poudarja značilnosti ureditev alternativnega reševanja sporov, ki so prijazne do potrošnika in mu ponujajo prilagojene praktične rešitve; v zvezi s tem poziva k čimprejšnji predložitvi zakonodajnega predloga Komisije o alternativnem reševanju sporov;

| 17. | ugotavlja, da sodnik ali porota ne bi mogla priti do rešitev, ki izhajajo iz mediacije in so oblikovane med strankami; zato je prepričan, da bo mediacija bolj verjetno prinesla obojestransko sprejemljiv rezultat za obe stranki; ugotavlja, da bosta tak dogovor stranki bolj verjetno sprejeli in da je spoštovanje dogovorov mediacije navadno precejšnje; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da sodnik ali porota ne bi mogla priti do rešitev, ki izhajajo iz mediacije in so oblikovane med strankami; zato je prepričan, da bo mediacija bolj verjetno prinesla obojestransko sprejemljiv rezultat za obe stranki; ugotavlja, da bosta tak dogovor stranki bolj verjetno sprejeli in da je spoštovanje dogovorov mediacije navadno precejšnje;

| 18. | verjame, da sta potrebna večja ozaveščenost in razumevanje mediacije, zato poziva k nadaljnjim ukrepom za izobraževanje in ozaveščanje o mediaciji, spodbujanje njene uporabe pri podjetjih in določitev zahtev za pridobitev poklica mediatorja; |
| --- | --- |

18.

verjame, da sta potrebna večja ozaveščenost in razumevanje mediacije, zato poziva k nadaljnjim ukrepom za izobraževanje in ozaveščanje o mediaciji, spodbujanje njene uporabe pri podjetjih in določitev zahtev za pridobitev poklica mediatorja;

| 19. | meni, da bi bilo treba nacionalne organe spodbuditi k oblikovanju programov za krepitev poznavanja alternativnega reševanja sporov; meni, da bi morali ti ukrepi obravnavati glavne prednosti mediacije – stroške, uspešnost in časovno učinkovitost – in zajeti pravnike, notarje in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ter tudi akademske kroge; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bilo treba nacionalne organe spodbuditi k oblikovanju programov za krepitev poznavanja alternativnega reševanja sporov; meni, da bi morali ti ukrepi obravnavati glavne prednosti mediacije – stroške, uspešnost in časovno učinkovitost – in zajeti pravnike, notarje in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ter tudi akademske kroge;

| 20. | priznava pomen oblikovanja skupnih standardov za pridobitev poklica mediatorja, s čimer bi prispevali h kakovosti mediacije ter zagotovili visoke standarde poklicnega usposabljanja in akreditacije v vsej Uniji; |
| --- | --- |

20.

priznava pomen oblikovanja skupnih standardov za pridobitev poklica mediatorja, s čimer bi prispevali h kakovosti mediacije ter zagotovili visoke standarde poklicnega usposabljanja in akreditacije v vsej Uniji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 122.

(2)  UL L 136, 24.5.2008, str. 3.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/21

---

Torek, 13. september 2011Učinkovita strategija o surovinah za Evropo

P7_TA(2011)0364

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (2011/2056(INI))

2013/C 51 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin (KOM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin (KOM(2011)0025),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom "Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi" (KOM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom "Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi" (KOM(2008)0699),

| — | ob upoštevanju poročila podskupine skupine za dobavo surovin Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo o nujno potrebnih surovinah za EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podskupine skupine za dobavo surovin Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo o nujno potrebnih surovinah za EU (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112/4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112/4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti" (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti" (KOM(2010)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2010 z naslovom "Vodilni pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2010 z naslovom "Vodilni pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij" (KOM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2011 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2011 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (4),

| — | ob upoštevanju smernic Generalnega direktorata Evropske komisije za okolje za črpanje neenergetskih mineralnih surovin v skladu z zahtevami Natura 2000 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Generalnega direktorata Evropske komisije za okolje za črpanje neenergetskih mineralnih surovin v skladu z zahtevami Natura 2000 (5),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega sporočilu Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom "Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi" (KOM(2008)0699), (SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega sporočilu Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom "Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi" (KOM(2008)0699), (SEC(2008)2741),

| — | ob upoštevanju letnega poročila 2009 o politiki o surovinah Generalnega direktorata Evropske komisije za trgovino (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila 2009 o politiki o surovinah Generalnega direktorata Evropske komisije za trgovino (6),

| — | ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Evropske komisije za okolje o razmerju med okoljem in konkurenčnostjo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Evropske komisije za okolje o razmerju med okoljem in konkurenčnostjo (7),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom "Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU" (KOM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom "Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU" (KOM(2010)0629),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2010 o utrditvi odnosov med EU in Afriko (KOM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2010 o utrditvi odnosov med EU in Afriko (KOM(2010)0634),

| — | ob upoštevanju prihodnjega sporočila Komisije o trgovini in razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega sporočila Komisije o trgovini in razvoju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009"Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (KOM(2009)0458), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009"Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (KOM(2009)0458),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. marca 2011 o reševanju izzivov na področju surovin in na blagovnih borzah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. marca 2011 o reševanju izzivov na področju surovin in na blagovnih borzah,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Lizbonska pogodba), ki ponovno potrjuje, da mora EU upoštevati cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Lizbonska pogodba), ki ponovno potrjuje, da mora EU upoštevati cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju trenutnega kroga pogajanj iz Dohe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trenutnega kroga pogajanj iz Dohe,

| — | ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU iz leta 2007 in izjave iz Tripolija sprejete na 3. vrhunskem srečanju 29. in 30. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU iz leta 2007 in izjave iz Tripolija sprejete na 3. vrhunskem srečanju 29. in 30. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sedanjega sodnega postopka, ki so ga EU, ZDA in Mehika sprožile proti Kitajski v WTO glede devetih surovin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega sodnega postopka, ki so ga EU, ZDA in Mehika sprožile proti Kitajski v WTO glede devetih surovin,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo (A7-0288/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo (A7-0288/2011),

| A. | ker EU za doseganje okoljskih ciljev potrebuje močno industrijsko osnovo, ki je zelo odvisna od zadostne ponudbe surovin, da bo lahko napredovala k nizkoogljičnemu gospodarstvu in ohranila konkurenčnost, |
| --- | --- |

A.

ker EU za doseganje okoljskih ciljev potrebuje močno industrijsko osnovo, ki je zelo odvisna od zadostne ponudbe surovin, da bo lahko napredovala k nizkoogljičnemu gospodarstvu in ohranila konkurenčnost,

| B. | ker zapletenost upravnih postopkov in pomanjkanje usklajevanja med upravami lahko povzroči večletne zamude pri pridobitvi dovoljenja za izkoriščanje rudnih bogastev; ker so takšne zamude pretirane, povečujejo stroške kapitala naložb in s trga spodrivajo majhna in srednje velika podjetja, |
| --- | --- |

B.

ker zapletenost upravnih postopkov in pomanjkanje usklajevanja med upravami lahko povzroči večletne zamude pri pridobitvi dovoljenja za izkoriščanje rudnih bogastev; ker so takšne zamude pretirane, povečujejo stroške kapitala naložb in s trga spodrivajo majhna in srednje velika podjetja,

| C. | ker svetovno povpraševanje po surovinah, zlasti po "tehnoloških kovinah", vztrajno narašča, |
| --- | --- |

C.

ker svetovno povpraševanje po surovinah, zlasti po "tehnoloških kovinah", vztrajno narašča,

| D. | ker imajo države članice EU, Avstralija in ZDA možnost, da razvijejo pridobivanje nujno potrebnih surovin, osnovnih kovin in elementov redkih zemelj iz lastnih virov, |
| --- | --- |

D.

ker imajo države članice EU, Avstralija in ZDA možnost, da razvijejo pridobivanje nujno potrebnih surovin, osnovnih kovin in elementov redkih zemelj iz lastnih virov,

| E. | ker se bo zaradi napredka še naprej povečevalo povpraševanje po virih, ki so pomembni za razvoj novih tehnologij, |
| --- | --- |

E.

ker se bo zaradi napredka še naprej povečevalo povpraševanje po virih, ki so pomembni za razvoj novih tehnologij,

| F. | ker je mednarodna ponudba deloma omejena z izvoznimi kvotami, cene pa so rekordno visoke, |
| --- | --- |

F.

ker je mednarodna ponudba deloma omejena z izvoznimi kvotami, cene pa so rekordno visoke,

| G. | ker je v proizvodnem sektorju delež materialnih stroškov kot del skupnih proizvodnih stroškov bistveno višji od deleža, povezanega s plačilno listo delavcev, in ker se naraščajoči trend prvega v vseh sektorjih po pričakovanjih ne bo obrnil, vsaj ne v srednjeročnem obdobju, |
| --- | --- |

G.

ker je v proizvodnem sektorju delež materialnih stroškov kot del skupnih proizvodnih stroškov bistveno višji od deleža, povezanega s plačilno listo delavcev, in ker se naraščajoči trend prvega v vseh sektorjih po pričakovanjih ne bo obrnil, vsaj ne v srednjeročnem obdobju,

| H. | ker so za trge koristni pošteni in enaki konkurenčni pogoji, |
| --- | --- |

H.

ker so za trge koristni pošteni in enaki konkurenčni pogoji,

| I. | ker lahko povečano pehanje za surovinami poslabša mednarodne odnose in povzroči spore zaradi virov, |
| --- | --- |

I.

ker lahko povečano pehanje za surovinami poslabša mednarodne odnose in povzroči spore zaradi virov,

| J. | ker so lahko ti izzivi priložnost za nova inovativna partnerstva vzajemno koristnega sodelovanja med EU in tretjimi državami, |
| --- | --- |

J.

ker so lahko ti izzivi priložnost za nova inovativna partnerstva vzajemno koristnega sodelovanja med EU in tretjimi državami,

| K. | ker se v veliko državah v razvoju izkoriščanje naravnih virov ni izvajalo v korist prebivalcev zaradi obstoja nedemokratičnih režimov, goljufij, korupcije ali oboroženih sporov, |
| --- | --- |

K.

ker se v veliko državah v razvoju izkoriščanje naravnih virov ni izvajalo v korist prebivalcev zaradi obstoja nedemokratičnih režimov, goljufij, korupcije ali oboroženih sporov,

| L. | ker so ukrepi, ki jih je predlagala Komisija za povečanje učinkovitosti virov in recikliranja, večinoma omejeni na ocene o tem, kaj bi bilo mogoče storiti, namesto da bi vključevali konkretne rešitve, zato ne zadostujejo za uresničitev navedenih ciljev, |
| --- | --- |

L.

ker so ukrepi, ki jih je predlagala Komisija za povečanje učinkovitosti virov in recikliranja, večinoma omejeni na ocene o tem, kaj bi bilo mogoče storiti, namesto da bi vključevali konkretne rešitve, zato ne zadostujejo za uresničitev navedenih ciljev,

| M. | ker Komisija ugotavlja, da je boljše izvajanje in uresničevanje obstoječe zakonodaje o odpadkih bistveno za spodbujanje učinkovitejše uporabe virov v Evropi, |
| --- | --- |

M.

ker Komisija ugotavlja, da je boljše izvajanje in uresničevanje obstoječe zakonodaje o odpadkih bistveno za spodbujanje učinkovitejše uporabe virov v Evropi,

| N. | ker povečanje recikliranja dragocenih materialov, zlasti redkih zemelj, zahteva intenzivno razgradnjo, |
| --- | --- |

N.

ker povečanje recikliranja dragocenih materialov, zlasti redkih zemelj, zahteva intenzivno razgradnjo,

| O. | ker donosnost recikliranja temelji na zanesljivi in učinkoviti tehnologiji razvrščanja in ločevanja, saj je vrednost recikliranega materiala odvisna od čistosti frakcij, |
| --- | --- |

O.

ker donosnost recikliranja temelji na zanesljivi in učinkoviti tehnologiji razvrščanja in ločevanja, saj je vrednost recikliranega materiala odvisna od čistosti frakcij,

| P. | ker naraščajoča učinkovitost in recikliranje spodbujata trajnost, konkurenčnost in zanesljivost oskrbe, |
| --- | --- |

P.

ker naraščajoča učinkovitost in recikliranje spodbujata trajnost, konkurenčnost in zanesljivost oskrbe,

| Q. | ker se je produktivnost dela v zadnjih desetletjih razvijala veliko hitreje od produktivnosti virov, pri čemer ocene kažejo, da stroški dela zajemajo manj kot 20 %, stroški virov pa 40 % proizvoda, kar pomeni, da je treba izvesti hitre ukrepe za izboljšanje učinkovitosti virov, |
| --- | --- |

Q.

ker se je produktivnost dela v zadnjih desetletjih razvijala veliko hitreje od produktivnosti virov, pri čemer ocene kažejo, da stroški dela zajemajo manj kot 20 %, stroški virov pa 40 % proizvoda, kar pomeni, da je treba izvesti hitre ukrepe za izboljšanje učinkovitosti virov,

| R. | ker so za izvajanje učinkovite strategije in doseganje rezultatov v okviru evropske pobude za surovine najpomembnejši pravočasni in odločni ukrepi, |
| --- | --- |

R.

ker so za izvajanje učinkovite strategije in doseganje rezultatov v okviru evropske pobude za surovine najpomembnejši pravočasni in odločni ukrepi,

Strategija za surovine

| 1. | je prepričan, da se Evropa na področju surovin sooča tako z izzivi kot z dobrimi priložnostmi; poudarja, da ima EU sedaj, ko povpraševanje po surovinah narašča tudi v svetovnem merilu, priložnost izkoristiti prednosti s povečanjem ponudbe surovin in učinkovitosti, tako da zadovolji potrebe industrijskega sektorja EU in sektorja surovin; poudarja, da so možnost poštenega dostopa do surovin ter njihove stabilne in predvidljive cene bistvenega pomena za razvoj, konkurenčnost, inovacije in ohranitev evropske industrije; medtem ko lahko omejitve pri dostopu in dobavi, zlasti do nujno potrebnih surovin, kot so elementi redkih zemelj, ter cenovna nestabilnost ogrozijo konkurenčnost, okoljsko učinkovitost in možnosti inovacij industrije EU, zlasti malih in srednjih podjetij; pozdravlja dejstvo, da se je Komisija s svojo pobudo za surovine leta 2008 lotila vprašanja politike na področju surovin, ter odločno poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo njeno izvajanje; meni, da sta politika in diplomacija na področju virov zelo pomembni za EU, ne le za industrijsko politiko in mednarodno trgovino, ampak tudi kot horizontalno vprašanje, ki je povezano z različnimi področji domače ter zunanje in varnostne politike; poziva Komisijo, naj temu vprašanju nameni enako pozornost kot vprašanju energije; meni, da mora to problematiko obravnavati tudi Evropska služba za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da se Evropa na področju surovin sooča tako z izzivi kot z dobrimi priložnostmi; poudarja, da ima EU sedaj, ko povpraševanje po surovinah narašča tudi v svetovnem merilu, priložnost izkoristiti prednosti s povečanjem ponudbe surovin in učinkovitosti, tako da zadovolji potrebe industrijskega sektorja EU in sektorja surovin; poudarja, da so možnost poštenega dostopa do surovin ter njihove stabilne in predvidljive cene bistvenega pomena za razvoj, konkurenčnost, inovacije in ohranitev evropske industrije; medtem ko lahko omejitve pri dostopu in dobavi, zlasti do nujno potrebnih surovin, kot so elementi redkih zemelj, ter cenovna nestabilnost ogrozijo konkurenčnost, okoljsko učinkovitost in možnosti inovacij industrije EU, zlasti malih in srednjih podjetij; pozdravlja dejstvo, da se je Komisija s svojo pobudo za surovine leta 2008 lotila vprašanja politike na področju surovin, ter odločno poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo njeno izvajanje; meni, da sta politika in diplomacija na področju virov zelo pomembni za EU, ne le za industrijsko politiko in mednarodno trgovino, ampak tudi kot horizontalno vprašanje, ki je povezano z različnimi področji domače ter zunanje in varnostne politike; poziva Komisijo, naj temu vprašanju nameni enako pozornost kot vprašanju energije; meni, da mora to problematiko obravnavati tudi Evropska služba za zunanje delovanje;

| 2. | meni, da morajo biti za skladno in učinkovito diplomacijo EU pristojne služba EEAS in pristojne službe Komisije, zlasti generalni direktorat za trgovino glede trgovinskih vprašanj, in sicer v tesnem usklajevanju s Svetom in Parlamentom; nadalje meni, da bi se moral strateški pomen surovin odražati v organizaciji službe EEAS in imenovanju osebja v posameznih delegacijah EU na tem področju; poudarja pomen usklajevanja zunanje politike EU in držav članic na področju surovin, |
| --- | --- |

2.

meni, da morajo biti za skladno in učinkovito diplomacijo EU pristojne služba EEAS in pristojne službe Komisije, zlasti generalni direktorat za trgovino glede trgovinskih vprašanj, in sicer v tesnem usklajevanju s Svetom in Parlamentom; nadalje meni, da bi se moral strateški pomen surovin odražati v organizaciji službe EEAS in imenovanju osebja v posameznih delegacijah EU na tem področju; poudarja pomen usklajevanja zunanje politike EU in držav članic na področju surovin,

| 3. | poziva Komisijo, naj ustrezno ločeno obravnava blagovne borze in pobudo za surovine, saj gre za področji različne narave, ki zahtevata posebne ukrepe za reševanje različnih težav; poudarja dejstvo, da so danes finančni in blagovni trgi prepleteni bolj kot kdajkoli prej in da špekulacije povečujejo cenovno nestabilnost; ugotavlja, da bi ustrezno delovanje trgov surovin podjetjem zagotovilo potrebne spodbude, da bi ta uporabljala vire bolj učinkovito, jih nadomeščala, reciklirala in vlagala v dejavnosti raziskav in razvoja za nadomeščanje virov; zato poziva Komisijo, naj spodbuja ustrezno delovanje trgov surovin, tako da na primer nadaljuje pregled področja trgov v direktivi o finančnih storitvah z namenom zagotovitve bolj transparentnega trgovanja; poudarja, da se trije stebri pobude za surovine medsebojno dopolnjujejo pri reševanju vprašanja surovin in zagotavljanju oskrbe z njimi v EU; poziva Komisijo, naj izvaja strategijo za surovine na uravnotežen in skladen način, zlasti v zvezi z drugimi pomembnimi evropskimi politikami, predvsem v okviru industrije, raziskav, okolja, prometa in strategije 2020; v tem kontekstu zlasti ugotavlja pomembno vlogo, ki jo ima močna inovacijska in industrijska politika; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj ustrezno ločeno obravnava blagovne borze in pobudo za surovine, saj gre za področji različne narave, ki zahtevata posebne ukrepe za reševanje različnih težav; poudarja dejstvo, da so danes finančni in blagovni trgi prepleteni bolj kot kdajkoli prej in da špekulacije povečujejo cenovno nestabilnost; ugotavlja, da bi ustrezno delovanje trgov surovin podjetjem zagotovilo potrebne spodbude, da bi ta uporabljala vire bolj učinkovito, jih nadomeščala, reciklirala in vlagala v dejavnosti raziskav in razvoja za nadomeščanje virov; zato poziva Komisijo, naj spodbuja ustrezno delovanje trgov surovin, tako da na primer nadaljuje pregled področja trgov v direktivi o finančnih storitvah z namenom zagotovitve bolj transparentnega trgovanja; poudarja, da se trije stebri pobude za surovine medsebojno dopolnjujejo pri reševanju vprašanja surovin in zagotavljanju oskrbe z njimi v EU; poziva Komisijo, naj izvaja strategijo za surovine na uravnotežen in skladen način, zlasti v zvezi z drugimi pomembnimi evropskimi politikami, predvsem v okviru industrije, raziskav, okolja, prometa in strategije 2020; v tem kontekstu zlasti ugotavlja pomembno vlogo, ki jo ima močna inovacijska in industrijska politika;

| 4. | pozdravlja delo Komisije v zvezi z opredelitvijo nujno potrebnih surovin, od katerih so vse pomembne tehnološke kovine in jih je treba upoštevati pri kasnejših ukrepih; poziva Komisijo, naj:






  — | redno posodablja seznam nujno potrebnih surovin ter spremlja surovine, ki niso redke, vendar so strateško pomembne za zaustavitev gibanja k inflaciji, ki povečuje koncentracijo lastništva dobaviteljev; |
| --- | --- | --- |

4.

pozdravlja delo Komisije v zvezi z opredelitvijo nujno potrebnih surovin, od katerih so vse pomembne tehnološke kovine in jih je treba upoštevati pri kasnejših ukrepih; poziva Komisijo, naj:

—

redno posodablja seznam nujno potrebnih surovin ter spremlja surovine, ki niso redke, vendar so strateško pomembne za zaustavitev gibanja k inflaciji, ki povečuje koncentracijo lastništva dobaviteljev;

| — | vzpostavi radar tveganja za nujno potrebne surovine, analizira sedanje in prihodnje potrebe in cene ter negativne učinke pomanjkanja nujno potrebnih surovin, zlasti elementov redkih zemelj, v zvezi s sektorji obnovljivih virov energije, visoke tehnologije, obrambe in avtomobilskim sektorjem; |
| --- | --- |

—

vzpostavi radar tveganja za nujno potrebne surovine, analizira sedanje in prihodnje potrebe in cene ter negativne učinke pomanjkanja nujno potrebnih surovin, zlasti elementov redkih zemelj, v zvezi s sektorji obnovljivih virov energije, visoke tehnologije, obrambe in avtomobilskim sektorjem;

| — | analizira oskrbovalne verige, odvisne od nujno potrebnih surovin, zmogljivosti za rafiniranje, katerih rezultat so polizdelki, in medsebojni vpliv nujno potrebnih surovin in z njimi povezanih osnovnih kovin; |
| --- | --- |

—

analizira oskrbovalne verige, odvisne od nujno potrebnih surovin, zmogljivosti za rafiniranje, katerih rezultat so polizdelki, in medsebojni vpliv nujno potrebnih surovin in z njimi povezanih osnovnih kovin;

ponavlja, da se pri surovinah in zlasti pri nujno potrebnih surovinah nujnost različnih elementov razlikuje, prav tako tudi njihova razpoložljivost, uporaba, potreba po obdelavi in s tem posledično cene v različnih fazah oskrbovalne verige, ki jih je treba upoštevati pri analizi; opozarja na raznolikost logističnih paradigem za tokove surovin na skupnem trgu;

| 5. | ugotavlja, da se vsi surovinski trgi ne obnašajo enako in da so zlasti surovinski trgi na področju kmetijstva podvrženi močnim sezonskim in podnebnim dejavnikom ter zato zahtevajo posebno pozornost; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se vsi surovinski trgi ne obnašajo enako in da so zlasti surovinski trgi na področju kmetijstva podvrženi močnim sezonskim in podnebnim dejavnikom ter zato zahtevajo posebno pozornost;

| 6. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi študijo o evropskem uvozu surovin, ki so, četudi niso uvrščene na seznam nujno potrebnih surovin (kot so litij, hafnij in nikelj), vseeno strateškega pomena za zadovoljitev potreb evropske industrije in proizvodnjo potrošniškega blaga z veliko dodano vrednostjo; meni, da bi v tej študiji morali biti ocenjeni tudi odvisnost naše industrije od teh surovin, zanesljivost preskrbe z njimi, okoljski stroški, povezani z njihovim pridobivanjem, in mogoče alternative; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi študijo o evropskem uvozu surovin, ki so, četudi niso uvrščene na seznam nujno potrebnih surovin (kot so litij, hafnij in nikelj), vseeno strateškega pomena za zadovoljitev potreb evropske industrije in proizvodnjo potrošniškega blaga z veliko dodano vrednostjo; meni, da bi v tej študiji morali biti ocenjeni tudi odvisnost naše industrije od teh surovin, zanesljivost preskrbe z njimi, okoljski stroški, povezani z njihovim pridobivanjem, in mogoče alternative;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je široka paleta surovin, kot so naravna guma, les in agregati, vključena v sporočilo Komisije; poziva Komisijo, naj izvede analizo o razpoložljivosti in potencialnem povpraševanju po teh materialih in na tej podlagi sprejme ustrezne ukrepe, če in kjer je to potrebno; meni, da se to poročilo osredotoča na strateške in nujno potrebne surovine; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je široka paleta surovin, kot so naravna guma, les in agregati, vključena v sporočilo Komisije; poziva Komisijo, naj izvede analizo o razpoložljivosti in potencialnem povpraševanju po teh materialih in na tej podlagi sprejme ustrezne ukrepe, če in kjer je to potrebno; meni, da se to poročilo osredotoča na strateške in nujno potrebne surovine;

| 8. | poudarja, da je učinkovito upravljanje politike o surovinah bistveno za učinkovito strategijo o surovinah; ugotavlja, da mora učinkovita strategija vključevati stalen dialog z zadevnimi zainteresiranimi stranmi; poudarja, da je znotraj Komisije in Evropskega parlamenta ter med državami članicami potrebno tesno usklajevanje in zagotavljanje informacij; priporoča, da se podobno kot v Franciji in Združenih državah Amerike leta 2011 vzpostavi medresorska projektna skupina za surovine na visoki ravni, ki bo vključevala ustrezne generalne direktorate, Skupno raziskovalno središče, Evropsko agencijo za okolje in Evropsko službo za zunanje delovanje, ki bo pripravljala, spremljala in ocenjevala politike, tudi partnerske sporazume, da se zagotovi strateška usklajenost in spodbudi uvedba sistema zgodnjega opozarjanja, med drugim za izkrivljanje trga in spore zaradi virov, ki bi jo dopolnjevala opazovalna skupina; poziva Komisijo, naj pripravi dolgoročni "evropski načrt za surovine do leta 2050", na podlagi katerega bi lahko ugotovila, kakšen bo prihodnji razvoj dogodkov ter kakšne bodo nevarnosti in priložnosti v sektorju surovin in nujno potrebnih surovin, ter ki bi pomagal evropskim industrijam ter akademskim in raziskovalnim ustanovam pri dolgoročnem načrtovanju in naložbah; nadalje poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri razvoju lastnih strategij za surovine ter spodbuja usklajevanje in izmenjavo najboljših praks med državami članicami, tudi o zunanji razsežnosti; predlaga, da bi lahko za vzorec uporabili prihodnje sporočilo o zunanji razsežnosti energije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je učinkovito upravljanje politike o surovinah bistveno za učinkovito strategijo o surovinah; ugotavlja, da mora učinkovita strategija vključevati stalen dialog z zadevnimi zainteresiranimi stranmi; poudarja, da je znotraj Komisije in Evropskega parlamenta ter med državami članicami potrebno tesno usklajevanje in zagotavljanje informacij; priporoča, da se podobno kot v Franciji in Združenih državah Amerike leta 2011 vzpostavi medresorska projektna skupina za surovine na visoki ravni, ki bo vključevala ustrezne generalne direktorate, Skupno raziskovalno središče, Evropsko agencijo za okolje in Evropsko službo za zunanje delovanje, ki bo pripravljala, spremljala in ocenjevala politike, tudi partnerske sporazume, da se zagotovi strateška usklajenost in spodbudi uvedba sistema zgodnjega opozarjanja, med drugim za izkrivljanje trga in spore zaradi virov, ki bi jo dopolnjevala opazovalna skupina; poziva Komisijo, naj pripravi dolgoročni "evropski načrt za surovine do leta 2050", na podlagi katerega bi lahko ugotovila, kakšen bo prihodnji razvoj dogodkov ter kakšne bodo nevarnosti in priložnosti v sektorju surovin in nujno potrebnih surovin, ter ki bi pomagal evropskim industrijam ter akademskim in raziskovalnim ustanovam pri dolgoročnem načrtovanju in naložbah; nadalje poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri razvoju lastnih strategij za surovine ter spodbuja usklajevanje in izmenjavo najboljših praks med državami članicami, tudi o zunanji razsežnosti; predlaga, da bi lahko za vzorec uporabili prihodnje sporočilo o zunanji razsežnosti energije;

| 9. | vztraja, da se Evropski parlament redno obvešča o razvoju neenergetskih surovin v okviru pobude za surovine in o njenem izvajanju na podlagi letnega poročila o napredku, pri čemer je v središču skladnost politik na področju trgovine, razvoja in okolja ter socialni vplivi in podatki o nujno potrebnih surovinah; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da se Evropski parlament redno obvešča o razvoju neenergetskih surovin v okviru pobude za surovine in o njenem izvajanju na podlagi letnega poročila o napredku, pri čemer je v središču skladnost politik na področju trgovine, razvoja in okolja ter socialni vplivi in podatki o nujno potrebnih surovinah;

Izziv kot priložnost za evropsko industrijo: gospodarno ravnanje z viri, ponovna uporaba, recikliranje in zamenjava

| 10. | ugotavlja, da premagovanje izzivov v zvezi s surovinami nudi tudi priložnost, da se s strategijo za industrijske inovacije oživi industrijska osnova EU, tehnološka zmogljivost in strokovno znanje ter poveča konkurenčnost in stabilizira zaposlenost kvalificiranih delavcev; ugotavlja, da bodo ne glede na pomembnost učinkovite trgovinske politike in uporabo lastnih virov, ključni za konkurenčnost, trajnost in zanesljivost oskrbe na srednji in dolgi rok dobro upravljanje surovin in povečevanje učinkovitosti, ponovna uporaba, energetsko učinkovito recikliranje, zmanjšanje uporabe virov tudi z izboljšanimi standardi kakovosti proizvodov in načelom daljše uporabe, kjer je to primerno, in uporaba okolju prijaznih tehnologij; je prepričan, da bi morala katerakoli pobuda, povezana s tem vprašanjem, temeljiti na ustrezni presoji vpliva in se osredotočiti na možne okoljske in socialne vplive in vplive na konkurenco; poudarja, da je treba dosledno izvajati pravno zavezujočo evropsko hierarhijo ravnanja z odpadki, določeno v okvirni direktivi o odpadkih, ki daje prednost preprečevanju, ponovni uporabi in recikliranju, ki jim sledita predelava in odstranjevanje; opozarja, da bi morala Komisija podpirati socialne inovacije, spremembe načina življenja in nove koncepte, kot so eko-leasing, leasing kemikalij (chemical leasing) in souporaba kemikalij (chemical sharing); |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da premagovanje izzivov v zvezi s surovinami nudi tudi priložnost, da se s strategijo za industrijske inovacije oživi industrijska osnova EU, tehnološka zmogljivost in strokovno znanje ter poveča konkurenčnost in stabilizira zaposlenost kvalificiranih delavcev; ugotavlja, da bodo ne glede na pomembnost učinkovite trgovinske politike in uporabo lastnih virov, ključni za konkurenčnost, trajnost in zanesljivost oskrbe na srednji in dolgi rok dobro upravljanje surovin in povečevanje učinkovitosti, ponovna uporaba, energetsko učinkovito recikliranje, zmanjšanje uporabe virov tudi z izboljšanimi standardi kakovosti proizvodov in načelom daljše uporabe, kjer je to primerno, in uporaba okolju prijaznih tehnologij; je prepričan, da bi morala katerakoli pobuda, povezana s tem vprašanjem, temeljiti na ustrezni presoji vpliva in se osredotočiti na možne okoljske in socialne vplive in vplive na konkurenco; poudarja, da je treba dosledno izvajati pravno zavezujočo evropsko hierarhijo ravnanja z odpadki, določeno v okvirni direktivi o odpadkih, ki daje prednost preprečevanju, ponovni uporabi in recikliranju, ki jim sledita predelava in odstranjevanje; opozarja, da bi morala Komisija podpirati socialne inovacije, spremembe načina življenja in nove koncepte, kot so eko-leasing, leasing kemikalij (chemical leasing) in souporaba kemikalij (chemical sharing);

| 11. | poudarja, da so zmanjševanje potrošnje, preprečevanje nastajanja odpadkov in ponovna uporaba ključne za prehod v gospodarstvo, ki gospodarno izkorišča vire; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so zmanjševanje potrošnje, preprečevanje nastajanja odpadkov in ponovna uporaba ključne za prehod v gospodarstvo, ki gospodarno izkorišča vire;

| 12. | predlaga Komisiji, naj začne obsežno študijo oblik gospodarskega zakupa, ki bi bile alternativna možnost lastništva blaga, preuči pa naj tudi njihov vpliv na uporabo in ponovno pridobivanje surovin; poudarja, da je glavni izziv v zvezi s tem ozaveščenost; |
| --- | --- |

12.

predlaga Komisiji, naj začne obsežno študijo oblik gospodarskega zakupa, ki bi bile alternativna možnost lastništva blaga, preuči pa naj tudi njihov vpliv na uporabo in ponovno pridobivanje surovin; poudarja, da je glavni izziv v zvezi s tem ozaveščenost;

| 13. | poudarja, da si je treba prizadevati za ločevanje gospodarske rasti od povečane uporabe virov, kar bo tudi pomagalo zmanjšati relativno odvisnost od uvoza; ugotavlja pomembnost oblikovanja strategije za surovine tudi v širšem kontekstu podnebnih sprememb; zato pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija sprožiti vodilno pobudo o učinkovitosti virov; poziva Komisijo, naj opredeli ovire za povečanje produktivnosti virov (npr. tehnične ovire, stroške itd.) ter vključi in oceni cilje izboljšanja na področju srednje- in dolgoročne učinkovitosti virov, ki odražajo potrebo po zmanjšanju odvisnosti EU od uvoza surovin, saj so uvozi surovin na prebivalca v EU najvišji na svetu; da bi lahko objektivno ocenil napredek in opravil primerjave z drugimi državami, poziva Komisijo naj razvije bolj zanesljivo metodologijo za merjenje učinkovitosti virov, pri čemer naj upošteva delo Eurostata na tem področju ter rezultate nedavno naročene študije Evropskega parlamenta, povezane s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da si je treba prizadevati za ločevanje gospodarske rasti od povečane uporabe virov, kar bo tudi pomagalo zmanjšati relativno odvisnost od uvoza; ugotavlja pomembnost oblikovanja strategije za surovine tudi v širšem kontekstu podnebnih sprememb; zato pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija sprožiti vodilno pobudo o učinkovitosti virov; poziva Komisijo, naj opredeli ovire za povečanje produktivnosti virov (npr. tehnične ovire, stroške itd.) ter vključi in oceni cilje izboljšanja na področju srednje- in dolgoročne učinkovitosti virov, ki odražajo potrebo po zmanjšanju odvisnosti EU od uvoza surovin, saj so uvozi surovin na prebivalca v EU najvišji na svetu; da bi lahko objektivno ocenil napredek in opravil primerjave z drugimi državami, poziva Komisijo naj razvije bolj zanesljivo metodologijo za merjenje učinkovitosti virov, pri čemer naj upošteva delo Eurostata na tem področju ter rezultate nedavno naročene študije Evropskega parlamenta, povezane s tem vprašanjem;

| 14. | pozdravlja razvoj instrumentov in kazalnikov, kot je Ekonomika ekosistemov in biotske raznovrstnosti (ang. The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB); poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira razvoj in uporabo teh instrumentov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja razvoj instrumentov in kazalnikov, kot je Ekonomika ekosistemov in biotske raznovrstnosti (ang. The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB); poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira razvoj in uporabo teh instrumentov;

| 15. | je prepričan, da davek na rudna bogastva ni ustrezen fiskalni instrument za povečevanje učinkovitosti virov in zato poziva Komisijo, naj naroči študijo o učinkih davka na uporabo vode in zemljišč, pri čemer je posebno pozornost treba nameniti možnim nenamernim učinkom na gospodarsko aktivnost in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v EU; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da davek na rudna bogastva ni ustrezen fiskalni instrument za povečevanje učinkovitosti virov in zato poziva Komisijo, naj naroči študijo o učinkih davka na uporabo vode in zemljišč, pri čemer je posebno pozornost treba nameniti možnim nenamernim učinkom na gospodarsko aktivnost in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v EU;

| 16. | poziva Komisijo, naj na podlagi podrobne presoje vpliva resno preuči možnost, da okoljsko primerno zasnovan pristop razširi na surovine, oceni možnost uvedbe novih instrumentov, sodeluje z organi za standardizacijo, oceni izvedljivost programa najboljšega tekmeca za proizvode glede na gospodarno ravnanje z viri, okrepi svetovalne storitve o gospodarnem ravnanju z viri, zlasti za mala in srednja podjetja, npr. s krepitvijo takih programov v evropski Izvajalski agenciji za konkurenčnost in inovativnost (EACI); poziva Komisijo, naj podpre mala in srednja podjetja na tem področju s spodbujanjem izmenjave najboljših praks med državami članicami ter zagotavljanjem dostopa do ustreznih raziskav v skladu s sedmim okvirnim programom in prihodnjimi raziskovalnimi programi EU; poziva podjetja, naj izkoristijo sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali standarde ISO; poziva Komisijo in države članice, naj prek javnih naročil spodbujajo proizvode z učinkovito rabo virov in proizvode, ki uporabljajo sekundarne surovine, ter zagotavljajo preudarno in pregledno recikliranje, ko se ti proizvodi izrabijo; ugotavlja, da pri recikliranju ni pomembna le količina, ampak tudi kakovost; zato poudarja, da morajo biti proizvodi zasnovani tako, da jih je mogoče reciklirati; poudarja, da bi bilo dobro za povečanje vpliva potrošnikov k informacijam o proizvodih in znaku za okolje dodati informacije o porabi virov; poziva evropske organe za standardizacijo, naj pri določanju standardov upoštevajo vprašanje o učinkovitem ravnanju z viri; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj na podlagi podrobne presoje vpliva resno preuči možnost, da okoljsko primerno zasnovan pristop razširi na surovine, oceni možnost uvedbe novih instrumentov, sodeluje z organi za standardizacijo, oceni izvedljivost programa najboljšega tekmeca za proizvode glede na gospodarno ravnanje z viri, okrepi svetovalne storitve o gospodarnem ravnanju z viri, zlasti za mala in srednja podjetja, npr. s krepitvijo takih programov v evropski Izvajalski agenciji za konkurenčnost in inovativnost (EACI); poziva Komisijo, naj podpre mala in srednja podjetja na tem področju s spodbujanjem izmenjave najboljših praks med državami članicami ter zagotavljanjem dostopa do ustreznih raziskav v skladu s sedmim okvirnim programom in prihodnjimi raziskovalnimi programi EU; poziva podjetja, naj izkoristijo sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali standarde ISO; poziva Komisijo in države članice, naj prek javnih naročil spodbujajo proizvode z učinkovito rabo virov in proizvode, ki uporabljajo sekundarne surovine, ter zagotavljajo preudarno in pregledno recikliranje, ko se ti proizvodi izrabijo; ugotavlja, da pri recikliranju ni pomembna le količina, ampak tudi kakovost; zato poudarja, da morajo biti proizvodi zasnovani tako, da jih je mogoče reciklirati; poudarja, da bi bilo dobro za povečanje vpliva potrošnikov k informacijam o proizvodih in znaku za okolje dodati informacije o porabi virov; poziva evropske organe za standardizacijo, naj pri določanju standardov upoštevajo vprašanje o učinkovitem ravnanju z viri;

| 17. | poziva Komisijo, naj pregleda, kako bi lahko spremenila direktivo za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, direktivo o izrabljenih vozilih, direktivo o odpadni električni in elektronski opremi in direktivo o odpadnih baterijah, da bi povečala recikliranje, ne le v splošnem smislu, ampak tudi recikliranje dragocenih surovin, vključno z redkimi zemljami, npr. z bolj specifičnimi zahtevami za razgradnjo, in naj predlaga ustrezne spremembe teh aktov; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pregleda, kako bi lahko spremenila direktivo za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, direktivo o izrabljenih vozilih, direktivo o odpadni električni in elektronski opremi in direktivo o odpadnih baterijah, da bi povečala recikliranje, ne le v splošnem smislu, ampak tudi recikliranje dragocenih surovin, vključno z redkimi zemljami, npr. z bolj specifičnimi zahtevami za razgradnjo, in naj predlaga ustrezne spremembe teh aktov;

| 18. | ugotavlja, da ponovna uporaba in recikliranje prispevata k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, saj je uporaba surovin bistven vir nastajanja toplogrednih plinov; nadalje ugotavlja visoke stopnje recikliranja za specifične sektorje, ki jih ureja zakonodaja o recikliranju; poziva Komisijo, naj opredeli načine za nadaljnje povečevanje recikliranja v ustreznih sektorjih med drugim z izboljšanjem pravnega okvira za krožno gospodarstvo; poudarja potrebo po vlaganju v recikliranje surovin, zlasti elementov redkih zemelj; poziva Komisijo, naj začne s podrobno analizo toka materiala v EU, ki bo temeljila na celotnem življenjskem ciklu surovin (od izkopa do odpada) po posameznem sektorju in z namenom ocenjevanja in predlaganja stroškovno učinkovitih načinov povečevanja recikliranja surovin, ob hkratnem upoštevanju okoljskega vpliva; poziva Komisijo, naj uskladi evropsko zakonodajo in minimalne standarde recikliranja, da se zagotovi večja skladnost; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje obstoječe zakonodaje ter poziva nacionalna industrijska združenja, naj aktivno spodbujajo recikliranje med svojimi člani ter olajšajo sodelovanje z raziskovalnimi institucijami in drugimi sektorji; poudarja pomen ločevanja obsega proizvedenih odpadkov od povečanja proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da ponovna uporaba in recikliranje prispevata k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, saj je uporaba surovin bistven vir nastajanja toplogrednih plinov; nadalje ugotavlja visoke stopnje recikliranja za specifične sektorje, ki jih ureja zakonodaja o recikliranju; poziva Komisijo, naj opredeli načine za nadaljnje povečevanje recikliranja v ustreznih sektorjih med drugim z izboljšanjem pravnega okvira za krožno gospodarstvo; poudarja potrebo po vlaganju v recikliranje surovin, zlasti elementov redkih zemelj; poziva Komisijo, naj začne s podrobno analizo toka materiala v EU, ki bo temeljila na celotnem življenjskem ciklu surovin (od izkopa do odpada) po posameznem sektorju in z namenom ocenjevanja in predlaganja stroškovno učinkovitih načinov povečevanja recikliranja surovin, ob hkratnem upoštevanju okoljskega vpliva; poziva Komisijo, naj uskladi evropsko zakonodajo in minimalne standarde recikliranja, da se zagotovi večja skladnost; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje obstoječe zakonodaje ter poziva nacionalna industrijska združenja, naj aktivno spodbujajo recikliranje med svojimi člani ter olajšajo sodelovanje z raziskovalnimi institucijami in drugimi sektorji; poudarja pomen ločevanja obsega proizvedenih odpadkov od povečanja proizvodnje;

| 19. | ugotavlja, da je treba vzpostaviti sinergije o recikliranju in podjetjem pomagati ugotoviti, kako lahko njihove odpadke in stranske proizvode drugi uporabijo kot vir; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo podobne pristope kot pristop, ki ga je Združeno kraljestvo uporabilo v nacionalnem programu za industrijsko simbiozo (National Industrial Symbiosis Programme); |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je treba vzpostaviti sinergije o recikliranju in podjetjem pomagati ugotoviti, kako lahko njihove odpadke in stranske proizvode drugi uporabijo kot vir; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo podobne pristope kot pristop, ki ga je Združeno kraljestvo uporabilo v nacionalnem programu za industrijsko simbiozo (National Industrial Symbiosis Programme);

| 20. | poziva Komisijo, naj:






  — | razišče in spodbuja projekte na področju urbanega rudarstva, saj so lahko viri v urbanem rudarstvu veliko bogatejši kot pri običajnem rudarstvu, velik del pridobljenih dragocenih sekundarnih surovin pa je mogoče ponovno uporabiti in reciklirati; vlaga v projekte, ki na splošno zmanjšujejo uporabo surovin in s tem prispevajo k socialni spremembi, |
| --- | --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj:

—

razišče in spodbuja projekte na področju urbanega rudarstva, saj so lahko viri v urbanem rudarstvu veliko bogatejši kot pri običajnem rudarstvu, velik del pridobljenih dragocenih sekundarnih surovin pa je mogoče ponovno uporabiti in reciklirati; vlaga v projekte, ki na splošno zmanjšujejo uporabo surovin in s tem prispevajo k socialni spremembi,

| — | razišče, tudi na podlagi neodvisne presoje vpliva, ali bi bilo mogoče zaprta odlagališča ponovno odpreti za recikliranje potencialnega odpadnega materiala z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, saj bi to povečalo razpoložljivost surovin in ustvarilo nova delovna mesta po vsej Uniji; |
| --- | --- |

—

razišče, tudi na podlagi neodvisne presoje vpliva, ali bi bilo mogoče zaprta odlagališča ponovno odpreti za recikliranje potencialnega odpadnega materiala z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, saj bi to povečalo razpoložljivost surovin in ustvarilo nova delovna mesta po vsej Uniji;

| — | preuči ostala odlagališča rudarskih in metalurških odpadkov, |
| --- | --- |

—

preuči ostala odlagališča rudarskih in metalurških odpadkov,

| — | zaključi podatkovno zbirko EU o rudarskih odpadkih in uveljavi direktivo o rudarskih odpadkih, |
| --- | --- |

—

zaključi podatkovno zbirko EU o rudarskih odpadkih in uveljavi direktivo o rudarskih odpadkih,

| — | zagotovi predelavo teh odpadkov z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, |
| --- | --- |

—

zagotovi predelavo teh odpadkov z najboljšo razpoložljivo tehnologijo,

| — | spodbudi upravljanje življenjskega cikla stavb, da se zagotovi, da so materiali, uporabljeni za njihovo gradnjo, primerni za recikliranje, |
| --- | --- |

—

spodbudi upravljanje življenjskega cikla stavb, da se zagotovi, da so materiali, uporabljeni za njihovo gradnjo, primerni za recikliranje,

| — | postopno uvede splošno prepoved odlagališč odpadkov po celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

postopno uvede splošno prepoved odlagališč odpadkov po celotni Evropski uniji;

| 21. | meni, da je treba nujno zagotoviti več informacij o urbanem rudarstvu, zato poziva Komisijo, naj oceni zlasti potencial, pa tudi morebitne omejitve na tem področju; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba nujno zagotoviti več informacij o urbanem rudarstvu, zato poziva Komisijo, naj oceni zlasti potencial, pa tudi morebitne omejitve na tem področju;

| 22. | poziva Komisijo, naj razvije strategijo za recikliranje s pridobivanjem čim bliže viru odpadkov, vključno s čiščenjem odpadnih voda, saj bi s tem omogočili pridobivanje bolj koncentriranih surovin, preprečili nepovratno izgubo materialov, zmanjšali negativni vpliv na okolje in morda dosegli večjo energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj razvije strategijo za recikliranje s pridobivanjem čim bliže viru odpadkov, vključno s čiščenjem odpadnih voda, saj bi s tem omogočili pridobivanje bolj koncentriranih surovin, preprečili nepovratno izgubo materialov, zmanjšali negativni vpliv na okolje in morda dosegli večjo energetsko učinkovitost;

| 23. | poleg tega Komisijo poziva, naj vloži predlog za spremembo direktive o odlagališčih odpadkov (10) ter naj razvije in razširi cilje iz njenega člena 5(2); meni tudi, da je treba v skladu z okvirno direktivo o odpadkih cilj v zvezi z zmanjšanjem količine biološko razgradljivih komunalnih odpadkov na odlagališčih po letu 2020 razširiti na vse biološko razgradljive odpadke, pri čemer je cilj doseči zmanjšanje na 5 %; |
| --- | --- |

23.

poleg tega Komisijo poziva, naj vloži predlog za spremembo direktive o odlagališčih odpadkov (10) ter naj razvije in razširi cilje iz njenega člena 5(2); meni tudi, da je treba v skladu z okvirno direktivo o odpadkih cilj v zvezi z zmanjšanjem količine biološko razgradljivih komunalnih odpadkov na odlagališčih po letu 2020 razširiti na vse biološko razgradljive odpadke, pri čemer je cilj doseči zmanjšanje na 5 %;

| 24. | poziva Komisijo, naj podpre partnerstva za recikliranje z državami v razvoju; poziva Komisijo, naj podpre pilotne projekte, kot so območja brez odpadkov; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj podpre partnerstva za recikliranje z državami v razvoju; poziva Komisijo, naj podpre pilotne projekte, kot so območja brez odpadkov;

| 25. | poziva Komisijo, naj presodi, kako lahko Evropska investicijska banka (EIB) pripomore k zmanjšanju finančnih tveganj za naložbe v tehnološko napredne reciklažne obrate in druge pobude v zvezi z recikliranjem; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj presodi, kako lahko Evropska investicijska banka (EIB) pripomore k zmanjšanju finančnih tveganj za naložbe v tehnološko napredne reciklažne obrate in druge pobude v zvezi z recikliranjem;

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in oblikovanje ekonomskih spodbud za recikliranje, vključno z recikliranjem elementov redkih zemelj, pri čemer se upoštevajo tudi presoje vpliva; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče med drugim s certifikati za reciklirane materiale in zahtevami za okoljsko primerno zasnovo podpreti trge za reciklirane materiale, in zagotovi, da bodo kohezijska politika in proračuni naravnani tako, da bodo spodbujali učinkovito ravnanje z viri in recikliranje; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in oblikovanje ekonomskih spodbud za recikliranje, vključno z recikliranjem elementov redkih zemelj, pri čemer se upoštevajo tudi presoje vpliva; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče med drugim s certifikati za reciklirane materiale in zahtevami za okoljsko primerno zasnovo podpreti trge za reciklirane materiale, in zagotovi, da bodo kohezijska politika in proračuni naravnani tako, da bodo spodbujali učinkovito ravnanje z viri in recikliranje;

| 27. | poudarja, da je treba preprečevati nezakonite pošiljke materialov, ki jih je mogoče reciklirati, in odpadkov, ki vsebujejo koristne surovine, zlasti elektronske odpadke iz direktive OEEO (2002/96/ES), z izboljšanjem zakonodaje in krepitvijo izvajanja, ter poziva države članice, naj tej nalogi dajo prednost; poziva Komisijo, naj preuči način nadaljnje uporabe koncepta odgovornosti proizvajalca v podporo temu cilju; poudarja, da je treba uvesti svetovne certifikacijske sheme za reciklažne obrate; se zaveda pomena sodelovanja med nacionalnimi carinskimi uradniki; poziva Komisijo, naj preuči, ali je nujen kolektivni mehanizem za obveščanje nacionalnih organov o nezakonitih tokovih pošiljk; poziva Komisijo, naj preuči nezakonite tokove odpadkov in redno poroča o uspehih pri boju proti nezakonitemu izvozu odpadkov; poziva Komisijo, naj spodbudi učinkovito razlikovanje v carinskih deklaracijah med novim in rabljenim blagom tako, da to obravnava v izvedbenih odločbah posodobljenega carinskega zakonika; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba preprečevati nezakonite pošiljke materialov, ki jih je mogoče reciklirati, in odpadkov, ki vsebujejo koristne surovine, zlasti elektronske odpadke iz direktive OEEO (2002/96/ES), z izboljšanjem zakonodaje in krepitvijo izvajanja, ter poziva države članice, naj tej nalogi dajo prednost; poziva Komisijo, naj preuči način nadaljnje uporabe koncepta odgovornosti proizvajalca v podporo temu cilju; poudarja, da je treba uvesti svetovne certifikacijske sheme za reciklažne obrate; se zaveda pomena sodelovanja med nacionalnimi carinskimi uradniki; poziva Komisijo, naj preuči, ali je nujen kolektivni mehanizem za obveščanje nacionalnih organov o nezakonitih tokovih pošiljk; poziva Komisijo, naj preuči nezakonite tokove odpadkov in redno poroča o uspehih pri boju proti nezakonitemu izvozu odpadkov; poziva Komisijo, naj spodbudi učinkovito razlikovanje v carinskih deklaracijah med novim in rabljenim blagom tako, da to obravnava v izvedbenih odločbah posodobljenega carinskega zakonika;

| 28. | v zvezi s tem tudi poziva Komisijo, naj, kjer je to primerno, podpre trgovinske partnerje EU pri sprejemanju ustreznih zakonov in izvrševanju ustreznih nadzornih ukrepov za preprečevanje nezakonitega uvoza vseh vrst odpadkov na njihovo ozemlje ter naj se aktivno borijo proti korupciji, ki pogosto sploh omogoči tak nezakonit uvoz; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem tudi poziva Komisijo, naj, kjer je to primerno, podpre trgovinske partnerje EU pri sprejemanju ustreznih zakonov in izvrševanju ustreznih nadzornih ukrepov za preprečevanje nezakonitega uvoza vseh vrst odpadkov na njihovo ozemlje ter naj se aktivno borijo proti korupciji, ki pogosto sploh omogoči tak nezakonit uvoz;

| 29. | poziva Komisijo, naj upošteva kritične ocene nekaterih držav članic o uredbi Sveta o merilih za določitev, kdaj določene vrste odpadnih kovin prenehajo biti odpadek na podlagi Direktive 2008/98/ES, in poziva Komisijo, naj zaostri zahteve o kakovosti proizvodov in izboljša možnosti za preverjanje in zagotavljanje, da odpadek, ki je prenehal biti odpadek, dosega zahtevano kakovost; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj upošteva kritične ocene nekaterih držav članic o uredbi Sveta o merilih za določitev, kdaj določene vrste odpadnih kovin prenehajo biti odpadek na podlagi Direktive 2008/98/ES, in poziva Komisijo, naj zaostri zahteve o kakovosti proizvodov in izboljša možnosti za preverjanje in zagotavljanje, da odpadek, ki je prenehal biti odpadek, dosega zahtevano kakovost;

| 30. | poziva Komisijo, naj opredeli prednostne naloge za raziskave in inovacije na področju trajnostnih proizvodnih metod in življenjskega cikla recikliranja in recikliranja (od zibelke do zibelke), nadomeščanja in učinkovitosti virov, saj bi to lahko zmanjšalo evropsko uvozno odvisnost od dobaviteljev z monopolnim položajem; poziva Komisijo, naj v okvirnih programih obravnava sedanje izzive v zvezi z recikliranjem in poudarja, da je treba pozornost nameniti različnim strategijam recikliranja, ki so potrebne za masovne kovine in za nujno potrebne surovine, kot so elementi redkih zemelj; poziva Komisijo, naj financiranje raziskav o nujno potrebnih surovinah, kot so redke zemlje, usmeri k jasnim ciljem, kot je japonski cilj za zmanjšanje porabe elementov redkih zemelj za tretjino; poziva Komisijo, naj uporabi izkušnje tretjih držav, ki so že dosegle visoke ravni zbiranja, kot je Norveška, ki zbira 80 % elektronskih odpadkov, in naj določi lastne ustrezne cilje glede zbiranja; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev na tem področju, ki vključujejo industrijo, akademske kroge in vlado; priznava dragocene storitve, ki jih te ustanove zagotavljajo malim in srednjim podjetjem; vztraja, da je pomembno evropsko partnerstvo za inovacije na področju strateških surovin za spodbujanje razvoja učinkovitosti virov, ključnih tehnologij, zanesljivosti oskrbe in domačega sektorja surovin; poziva Komisijo, naj v letu 2011 vzpostavi tovrstno partnerstvo; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj opredeli prednostne naloge za raziskave in inovacije na področju trajnostnih proizvodnih metod in življenjskega cikla recikliranja in recikliranja (od zibelke do zibelke), nadomeščanja in učinkovitosti virov, saj bi to lahko zmanjšalo evropsko uvozno odvisnost od dobaviteljev z monopolnim položajem; poziva Komisijo, naj v okvirnih programih obravnava sedanje izzive v zvezi z recikliranjem in poudarja, da je treba pozornost nameniti različnim strategijam recikliranja, ki so potrebne za masovne kovine in za nujno potrebne surovine, kot so elementi redkih zemelj; poziva Komisijo, naj financiranje raziskav o nujno potrebnih surovinah, kot so redke zemlje, usmeri k jasnim ciljem, kot je japonski cilj za zmanjšanje porabe elementov redkih zemelj za tretjino; poziva Komisijo, naj uporabi izkušnje tretjih držav, ki so že dosegle visoke ravni zbiranja, kot je Norveška, ki zbira 80 % elektronskih odpadkov, in naj določi lastne ustrezne cilje glede zbiranja; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev na tem področju, ki vključujejo industrijo, akademske kroge in vlado; priznava dragocene storitve, ki jih te ustanove zagotavljajo malim in srednjim podjetjem; vztraja, da je pomembno evropsko partnerstvo za inovacije na področju strateških surovin za spodbujanje razvoja učinkovitosti virov, ključnih tehnologij, zanesljivosti oskrbe in domačega sektorja surovin; poziva Komisijo, naj v letu 2011 vzpostavi tovrstno partnerstvo;

| 31. | obžaluje, da v sporočilu nista v zadostni meri obravnavana nadomestitev in ponovna uporaba; ponovno poziva, da je nadomestitev, zlasti za nujno potrebne surovine in elemente redkih zemelj, velikega pomena in lahko nudi učinkovite rešitve za oskrbo in okoljska tveganja, kadar je to mogoče; zato poziva Komisijo, naj z uporabo sredstev za raziskave in inovacije poveča svoje napore na tem področju z možnim oblikovanjem raziskovalno-razvojnega programa za nadomeščanje v prihodnjem raziskovalnem okvirnem programu, tako da podpira predstavitvene obrate; spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo določitev ciljev nadomeščanja, pri čemer naj upoštevajo relevantne presoje vpliva; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi sedanjo pristojnost za redke zemlje v EU; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da v sporočilu nista v zadostni meri obravnavana nadomestitev in ponovna uporaba; ponovno poziva, da je nadomestitev, zlasti za nujno potrebne surovine in elemente redkih zemelj, velikega pomena in lahko nudi učinkovite rešitve za oskrbo in okoljska tveganja, kadar je to mogoče; zato poziva Komisijo, naj z uporabo sredstev za raziskave in inovacije poveča svoje napore na tem področju z možnim oblikovanjem raziskovalno-razvojnega programa za nadomeščanje v prihodnjem raziskovalnem okvirnem programu, tako da podpira predstavitvene obrate; spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo določitev ciljev nadomeščanja, pri čemer naj upoštevajo relevantne presoje vpliva; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi sedanjo pristojnost za redke zemlje v EU;

Trajnostna dobava v EU

| 32. | poziva, naj se z nefiskalnimi politikami podpre domači sektor surovin pri privabljanju naložb; zato pozdravlja sodelovanje med nacionalnimi geološkimi raziskavami; poziva k tesnejšemu sodelovanju med njimi in spodbuja uporabo skupnih standardov in praks, ki bi olajšali izmenjavo in izkoriščanje razpoložljivih geoloških podatkov; pozdravlja objavo letnega evropskega letopisa o surovinah (ERMY), ki poudarja, da je treba vključiti podatke o sekundarnih virih in urbanem rudarstvu; poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba uvesti geološko službo EU, ki bi združevala delovanje nacionalnih raziskav in sodelovanje z mednarodnimi partnerji; podpira prizadevanja Komisije za izboljšanje osnove geološkega znanja v EU; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja razvoj digitalnega zemljevida virov Unije; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se z nefiskalnimi politikami podpre domači sektor surovin pri privabljanju naložb; zato pozdravlja sodelovanje med nacionalnimi geološkimi raziskavami; poziva k tesnejšemu sodelovanju med njimi in spodbuja uporabo skupnih standardov in praks, ki bi olajšali izmenjavo in izkoriščanje razpoložljivih geoloških podatkov; pozdravlja objavo letnega evropskega letopisa o surovinah (ERMY), ki poudarja, da je treba vključiti podatke o sekundarnih virih in urbanem rudarstvu; poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba uvesti geološko službo EU, ki bi združevala delovanje nacionalnih raziskav in sodelovanje z mednarodnimi partnerji; podpira prizadevanja Komisije za izboljšanje osnove geološkega znanja v EU; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja razvoj digitalnega zemljevida virov Unije;

| 33. | ugotavlja pomen in ponudbo domače ponudbe surovin v Evropi; zato poziva,:






  — | k boljšemu usklajevanju na področju pridobivanja, razdeljevanja, predelave, ponovne uporabe in recikliranja; |
| --- | --- | --- |

33.

ugotavlja pomen in ponudbo domače ponudbe surovin v Evropi; zato poziva,:

—

k boljšemu usklajevanju na področju pridobivanja, razdeljevanja, predelave, ponovne uporabe in recikliranja;

| — | pristojne organe (nacionalne, regionalne in lokalne), naj uporabijo jasne, učinkovite in usklajene upravne postopke za izdajo dovoljenj za pridobivanje domačih surovin, po možnosti vključno z zagotavljanjem storitev na enem mestu, da se olajša in pospeši postopek izdaje dovoljenj; |
| --- | --- |

—

pristojne organe (nacionalne, regionalne in lokalne), naj uporabijo jasne, učinkovite in usklajene upravne postopke za izdajo dovoljenj za pridobivanje domačih surovin, po možnosti vključno z zagotavljanjem storitev na enem mestu, da se olajša in pospeši postopek izdaje dovoljenj;

| — | države članice, naj vključno z dolgoročnimi ocenami regionalnega in lokalnega povpraševanja po rudah pripravijo politike načrtovanja uporabe zemljišč, ki se vključijo v nacionalne politike na področju surovin, ki bi morale temeljiti na dobrem geološkem poznavanju surovin v različnih državah članicah in ne bi smele ovirati trgovine v EU ali izključevati čezmejnega povpraševanja; |
| --- | --- |

—

države članice, naj vključno z dolgoročnimi ocenami regionalnega in lokalnega povpraševanja po rudah pripravijo politike načrtovanja uporabe zemljišč, ki se vključijo v nacionalne politike na področju surovin, ki bi morale temeljiti na dobrem geološkem poznavanju surovin v različnih državah članicah in ne bi smele ovirati trgovine v EU ali izključevati čezmejnega povpraševanja;

poudarja, da imajo v kontekstu domačega rudarstva pomembno vlogo ponudniki storitev v zvezi s predhodnimi fazami; poudarja pomen spodbujanja regionalnih ali nacionalnih surovinskih grozdov, ki združujejo industrijo, geološke storitve, ponudnike storitev v zvezi s predhodnimi fazami, proizvajalce opreme ter rudarska podjetja in rafinerije v Evropi, ki uporabljajo tudi nove rudarske tehnologije;

| 34. | poziva Komisijo, naj v strategijo za surovine vključi akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za okrepitev povezav med gospodarstvom in okoljem ter upošteva okoljske posledice pridobivanja, proizvodnje, uporabe in odlaganja surovin; poziva Komisijo, naj podpre razvoj strateškega načrtovanja rabe zemljišč v vseh državah članicah za uravnoteženje pridobivanja surovin z drugimi zahtevami za rabo zemljišč ter varovanjem okolja in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v strategijo za surovine vključi akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za okrepitev povezav med gospodarstvom in okoljem ter upošteva okoljske posledice pridobivanja, proizvodnje, uporabe in odlaganja surovin; poziva Komisijo, naj podpre razvoj strateškega načrtovanja rabe zemljišč v vseh državah članicah za uravnoteženje pridobivanja surovin z drugimi zahtevami za rabo zemljišč ter varovanjem okolja in biotske raznovrstnosti;

| 35. | poudarja, da morajo dejavnosti pridobivanja surovin potekati ob ustreznem spoštovanju najvišjih standardov varnosti pri delu in okoljske zaščite, da se preprečijo nesreče in obnovijo prizadeta območja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da morajo dejavnosti pridobivanja surovin potekati ob ustreznem spoštovanju najvišjih standardov varnosti pri delu in okoljske zaščite, da se preprečijo nesreče in obnovijo prizadeta območja;

| 36. | poziva Komisijo, naj nameni ustrezno pozornost razvoju območij, bogatih z viri, in vključi obsežen pristop k izboljšanju prometne infrastrukture, ki povezuje območja Unije, bogata z viri z industrijskimi območji; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da revidirane smernice za vseevropska prometna omrežja TEN-T ustrezajo potrebam industrije, tako da se zagotovi nemoten dostop do surovin; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj nameni ustrezno pozornost razvoju območij, bogatih z viri, in vključi obsežen pristop k izboljšanju prometne infrastrukture, ki povezuje območja Unije, bogata z viri z industrijskimi območji; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da revidirane smernice za vseevropska prometna omrežja TEN-T ustrezajo potrebam industrije, tako da se zagotovi nemoten dostop do surovin;

| 37. | je prepričan, da smernice Nature 2000 zagotavljajo trdno podlago, na kateri je treba izvajati dejavnosti pridobivanja neenergetskih surovin ob upoštevanju načela subsidiarnosti; poziva Komisijo, naj redno preverja, ali so države članice dosegle napredek pri usklajevanju pridobivanja surovin z ohranjanjem narave; ugotavlja, da so kodeksi ravnanja za doseganje tehnične, socialne, konkurenčne in okoljske odličnosti pomembni instrumenti; opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (11) ter s tem v zvezi poziva Komisijo, naj v skladu s previdnostnim načelom oceni možnosti okolju vzdržnega izkoriščanja občutljivih območij, ki bi lahko bila dragoceni ponudnik bistvenih surovin, kot je na primer Arktika, Barentsovo morje in Grenlandija, in naj po možnosti obstoječe partnerske sporazume z državami razširi na te regije; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da smernice Nature 2000 zagotavljajo trdno podlago, na kateri je treba izvajati dejavnosti pridobivanja neenergetskih surovin ob upoštevanju načela subsidiarnosti; poziva Komisijo, naj redno preverja, ali so države članice dosegle napredek pri usklajevanju pridobivanja surovin z ohranjanjem narave; ugotavlja, da so kodeksi ravnanja za doseganje tehnične, socialne, konkurenčne in okoljske odličnosti pomembni instrumenti; opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (11) ter s tem v zvezi poziva Komisijo, naj v skladu s previdnostnim načelom oceni možnosti okolju vzdržnega izkoriščanja občutljivih območij, ki bi lahko bila dragoceni ponudnik bistvenih surovin, kot je na primer Arktika, Barentsovo morje in Grenlandija, in naj po možnosti obstoječe partnerske sporazume z državami razširi na te regije;

| 38. | poudarja, da so potrebni preglednejši in predvidljivejši okvirni pogoji pri postopkih zakonske odobritve za ustanovitev novih rudnikov za pridobivanje kovin in rudnin, hkrati pa ne smejo biti ogroženi okoljski standardi; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so potrebni preglednejši in predvidljivejši okvirni pogoji pri postopkih zakonske odobritve za ustanovitev novih rudnikov za pridobivanje kovin in rudnin, hkrati pa ne smejo biti ogroženi okoljski standardi;

| 39. | ugotavlja, da imajo severnoevropske države in regija Barentsovega morja znatne zaloge rude, rudnin in gozdov; meni, da lahko severnoevropska regija pomembno prispeva k reševanju potreb glede oskrbe s surovinami za druga evropska podjetja in s tem zmanjša odvisnost Evrope od uvoza; meni, da je nujno treba povečati ozaveščenost glede potenciala severne Evrope v tekoči razpravi o surovinah; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da imajo severnoevropske države in regija Barentsovega morja znatne zaloge rude, rudnin in gozdov; meni, da lahko severnoevropska regija pomembno prispeva k reševanju potreb glede oskrbe s surovinami za druga evropska podjetja in s tem zmanjša odvisnost Evrope od uvoza; meni, da je nujno treba povečati ozaveščenost glede potenciala severne Evrope v tekoči razpravi o surovinah;

| 40. | poudarja pomen raziskav, razvoja in inovacij za odzivanje na nove izzive; ugotavlja, da so raziskave, razvoj in inovacije v zvezi z razvijanjem inovativnih in trajnostnih metod rudarjenja, rafiniranja, proizvodnje rude in recikliranja pomembni za zmanjšanje okoljskega odtisa in možnih škodljivih socialnih učinkov; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen raziskav, razvoja in inovacij za odzivanje na nove izzive; ugotavlja, da so raziskave, razvoj in inovacije v zvezi z razvijanjem inovativnih in trajnostnih metod rudarjenja, rafiniranja, proizvodnje rude in recikliranja pomembni za zmanjšanje okoljskega odtisa in možnih škodljivih socialnih učinkov;

| 41. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi spodbudila premislek o ponovnem odprtju nekaterih rudnikov in njihovem trajnostnem izkoriščanju, zato da bi se izognili tveganju, da evropska industrija izkusi pomanjkanje surovin; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi spodbudila premislek o ponovnem odprtju nekaterih rudnikov in njihovem trajnostnem izkoriščanju, zato da bi se izognili tveganju, da evropska industrija izkusi pomanjkanje surovin;

| 42. | poudarja pomen veščin in usposabljanja ter vloge geologov, inženirjev, rudarjev in drugih zaposlenih; poziva Komisijo in države članice, naj v v zvezi s tem v tesnem dialogu sodelujejo s socialnimi partnerji, akademskimi krogi in industrijo; poziva Komisijo, naj opredeli potrebo po in razpoložljivost usposobljenega osebja na področju raziskav in razvoja surovin, pridobivanje, rafiniranje, obdelovanje in recikliranje, do leta 2012 ter naj ugotovitve posreduje Evropskemu parlamentu; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z industrijo in akademskimi krogi podprejo izobraževanje o surovinah prek oblikovanja posebnih univerzitetnih programov in šolnin; v zvezi s tem podpira programe izmenjave na tem področju, kot so program Erasmus Mundus na področju rudnin in okolja; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen veščin in usposabljanja ter vloge geologov, inženirjev, rudarjev in drugih zaposlenih; poziva Komisijo in države članice, naj v v zvezi s tem v tesnem dialogu sodelujejo s socialnimi partnerji, akademskimi krogi in industrijo; poziva Komisijo, naj opredeli potrebo po in razpoložljivost usposobljenega osebja na področju raziskav in razvoja surovin, pridobivanje, rafiniranje, obdelovanje in recikliranje, do leta 2012 ter naj ugotovitve posreduje Evropskemu parlamentu; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z industrijo in akademskimi krogi podprejo izobraževanje o surovinah prek oblikovanja posebnih univerzitetnih programov in šolnin; v zvezi s tem podpira programe izmenjave na tem področju, kot so program Erasmus Mundus na področju rudnin in okolja;

| 43. | pozdravlja predlog za oblikovanje diplomacije EU na področju surovin in elementov redke zemlje, da bi ustanovili mednarodno regulativno platformo za zagotovitev dostopa do surovin in preskrbe z njimi, zlasti tistimi, ki veljajo za nujno potrebne, zagotovili odprte globalne trge in spodbujali mednarodno sodelovanje na področju trajnostnega pridobivanja surovin in učinkovite rabe virov v skupnem interesu; zato poudarja, da je treba vzpostaviti trden dialog o diplomaciji na področju surovin med industrializiranimi in na novo industrializiranimi državami ter državami v razvoju, bogatimi z viri, tudi z namenom spodbujanja človekovih pravic, dobrega upravljanja, in regionalne stabilnosti ter preprečevanja konfliktov zaradi virov; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja predlog za oblikovanje diplomacije EU na področju surovin in elementov redke zemlje, da bi ustanovili mednarodno regulativno platformo za zagotovitev dostopa do surovin in preskrbe z njimi, zlasti tistimi, ki veljajo za nujno potrebne, zagotovili odprte globalne trge in spodbujali mednarodno sodelovanje na področju trajnostnega pridobivanja surovin in učinkovite rabe virov v skupnem interesu; zato poudarja, da je treba vzpostaviti trden dialog o diplomaciji na področju surovin med industrializiranimi in na novo industrializiranimi državami ter državami v razvoju, bogatimi z viri, tudi z namenom spodbujanja človekovih pravic, dobrega upravljanja, in regionalne stabilnosti ter preprečevanja konfliktov zaradi virov;

| 44. | poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvajanje obstoječe zakonodaje EU ter naj varnost in standarde na področju pridobivanja zlata vključi med ukrepe v okviru vodilne pobude "Unija inovacij", naj v delo mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje virov (UNEP) vključi posebno točko o pridobivanju zlata, vključno z vidiki varnosti, inovacije, upravljanja kemikalij, nezakonitega rudarjenja ter obrtnih rudarskih dejavnosti, da se poišče dolgoročna trajnostna rešitev, ki bo zagotovila, da je zlato na trajnosten način proizvedeno ali uvoženo za uporabo v EU, in naj razmisli o pregledu smernic Berlin II o obrtnih rudarskih dejavnostih in rudarjenju v malem obsegu; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvajanje obstoječe zakonodaje EU ter naj varnost in standarde na področju pridobivanja zlata vključi med ukrepe v okviru vodilne pobude "Unija inovacij", naj v delo mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje virov (UNEP) vključi posebno točko o pridobivanju zlata, vključno z vidiki varnosti, inovacije, upravljanja kemikalij, nezakonitega rudarjenja ter obrtnih rudarskih dejavnosti, da se poišče dolgoročna trajnostna rešitev, ki bo zagotovila, da je zlato na trajnosten način proizvedeno ali uvoženo za uporabo v EU, in naj razmisli o pregledu smernic Berlin II o obrtnih rudarskih dejavnostih in rudarjenju v malem obsegu;

| 45. | poudarja, da imajo lahko obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu odločilno vlogo v lokalnem življenju, saj zagotavljajo delovna mesta in podpirajo razvojne cilje, če so uradno priznane, zakonsko urejene in podprte; obžaluje, da ni zadostnega znanja in analitičnih orodij s tega področja, in poudarja, da je treba povečati njegovo prepoznavnost, omogočiti oblikovanje učinkovitejše politike za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu in njeno izvajanje ter spremljati prizadevanja za pomoč za preprečitev pasti revščine, kot so otroško delo, nevarno delovno okolje, prisilno delo, kar so pogosti pojavi v obrtni rudarski dejavnosti, in konfliktov, povezanih z rudarjenjem v majhnem obsegu; poleg tega poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnih rudarskih praksah, povečani učinkovitosti rabe virov ter ponovni uporabi in recikliranju; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da imajo lahko obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu odločilno vlogo v lokalnem življenju, saj zagotavljajo delovna mesta in podpirajo razvojne cilje, če so uradno priznane, zakonsko urejene in podprte; obžaluje, da ni zadostnega znanja in analitičnih orodij s tega področja, in poudarja, da je treba povečati njegovo prepoznavnost, omogočiti oblikovanje učinkovitejše politike za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu in njeno izvajanje ter spremljati prizadevanja za pomoč za preprečitev pasti revščine, kot so otroško delo, nevarno delovno okolje, prisilno delo, kar so pogosti pojavi v obrtni rudarski dejavnosti, in konfliktov, povezanih z rudarjenjem v majhnem obsegu; poleg tega poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnih rudarskih praksah, povečani učinkovitosti rabe virov ter ponovni uporabi in recikliranju;

| 46. | poziva Komisijo, naj oceni potrebo po vzpostavitvi mehanizma za kopičenje nujnih surovin, zlasti za redke zemlje, ki bi evropskim podjetjem zagotovil dostop do strateških materialov, ki se uporabljajo v okolju prijazni, visokotehnološki, obrambni in zdravstveni industriji, ter jih zaščitil pred monopolističnim pritiskom in dvigovanjem cen; poudarja, da bi bilo treba vlogo EU v morebitnih programih skladiščenja omejiti na zagotavljanje pravnega okvira in regulativnega nadzora; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj oceni potrebo po vzpostavitvi mehanizma za kopičenje nujnih surovin, zlasti za redke zemlje, ki bi evropskim podjetjem zagotovil dostop do strateških materialov, ki se uporabljajo v okolju prijazni, visokotehnološki, obrambni in zdravstveni industriji, ter jih zaščitil pred monopolističnim pritiskom in dvigovanjem cen; poudarja, da bi bilo treba vlogo EU v morebitnih programih skladiščenja omejiti na zagotavljanje pravnega okvira in regulativnega nadzora;

Poštena in trajnostna mednarodna dobava surovin

| 47. | se seznanja z vse pogostejšimi trgovinskimi omejitvami in izkrivljanjem konkurence pri trgovanju s surovinami; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja in na regionalni, večstranski in dvostranski ravni obravnava vprašanje izvoznih in uvoznih omejitev, ukrepe, ki izkrivljajo trgovino, in so povezani z industrijskimi surovinami in zlasti nujno potrebnimi surovinami je treba v celoti preučiti, lahko pa bi bili tudi podlaga za nadaljnje pravne korake v okviru STO; poziva STO, naj skrbno spremlja vpliv uvoznih in izvoznih omejitev ter v zvezi s tem podpira oblikovanje orodja za spremljanje tarifnih in netarifnih ovir za trgovino s surovinami in redkimi zemljinami v okviru STO ter ustanovitev odbora za stabilnost surovin in redkih zemljin v okviru G-20; poziva Komisijo, naj uporabi vsa svoja mednarodna omrežja, tudi diplomatsko službo, da bi izboljšala odnose z državami in regijami dobaviteljicami surovin in nujnih surovin in tako olajša mednarodno trgovino s surovinami, zlasti z nujnimi surovinami; pozdravlja namero EU, da si bo prizadevala za aktivno diplomacijo, ki vključuje različne politike, kot so zunanja politika, trgovinska, okoljska in razvojna politika, in ki spodbuja ter krepi demokratična načela, človekove pravice, regionalno stabilnost, preglednost in trajnostni razvoj; meni, da je treba v zelo kratkem času oblikovati konkretne prednostne ukrepe in celovito strategijo za trajnostno oskrbo za redke zemlje; poziva Komisijo, naj v postopek opredelitve takšnih ukrepov vključi evropske deležnike s področja redkih zemelj; |
| --- | --- |

47.

se seznanja z vse pogostejšimi trgovinskimi omejitvami in izkrivljanjem konkurence pri trgovanju s surovinami; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja in na regionalni, večstranski in dvostranski ravni obravnava vprašanje izvoznih in uvoznih omejitev, ukrepe, ki izkrivljajo trgovino, in so povezani z industrijskimi surovinami in zlasti nujno potrebnimi surovinami je treba v celoti preučiti, lahko pa bi bili tudi podlaga za nadaljnje pravne korake v okviru STO; poziva STO, naj skrbno spremlja vpliv uvoznih in izvoznih omejitev ter v zvezi s tem podpira oblikovanje orodja za spremljanje tarifnih in netarifnih ovir za trgovino s surovinami in redkimi zemljinami v okviru STO ter ustanovitev odbora za stabilnost surovin in redkih zemljin v okviru G-20; poziva Komisijo, naj uporabi vsa svoja mednarodna omrežja, tudi diplomatsko službo, da bi izboljšala odnose z državami in regijami dobaviteljicami surovin in nujnih surovin in tako olajša mednarodno trgovino s surovinami, zlasti z nujnimi surovinami; pozdravlja namero EU, da si bo prizadevala za aktivno diplomacijo, ki vključuje različne politike, kot so zunanja politika, trgovinska, okoljska in razvojna politika, in ki spodbuja ter krepi demokratična načela, človekove pravice, regionalno stabilnost, preglednost in trajnostni razvoj; meni, da je treba v zelo kratkem času oblikovati konkretne prednostne ukrepe in celovito strategijo za trajnostno oskrbo za redke zemlje; poziva Komisijo, naj v postopek opredelitve takšnih ukrepov vključi evropske deležnike s področja redkih zemelj;

| 48. | priznava zakonite pravice vlad in parlamentov držav v razvoju, da izvajajo politike in urejajo tuje naložbe v javnem interesu ter ob posvetovanju s civilno družbo na način, ki omogoča, da tuje naložbe koristijo lokalnemu gospodarstvu, ustvarjajo domačo dodano vrednost in spodbujajo razvoj; poudarja, da strategija EU o surovinah teh pravic ne sme ovirati; |
| --- | --- |

48.

priznava zakonite pravice vlad in parlamentov držav v razvoju, da izvajajo politike in urejajo tuje naložbe v javnem interesu ter ob posvetovanju s civilno družbo na način, ki omogoča, da tuje naložbe koristijo lokalnemu gospodarstvu, ustvarjajo domačo dodano vrednost in spodbujajo razvoj; poudarja, da strategija EU o surovinah teh pravic ne sme ovirati;

| 49. | pozdravlja prizadevanja EU na področju spodbujanja trajnostne trgovine s surovinami (npr. FLEGT) s tretjimi državami; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja prizadevanja EU na področju spodbujanja trajnostne trgovine s surovinami (npr. FLEGT) s tretjimi državami;

| 50. | poudarja, da je treba določiti jasna pravila za sodelovanje na področju trgovine s surovinami med vsemi udeleženci (proizvajalci, izvozniki, tranzitnimi državami, uvozniki); |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba določiti jasna pravila za sodelovanje na področju trgovine s surovinami med vsemi udeleženci (proizvajalci, izvozniki, tranzitnimi državami, uvozniki);

| 51. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med razvojno politiko in pobudo za surovine, pri čemer bi morala politika EU na področju surovin v celoti upoštevati trajnostno gospodarsko rast v državah v razvoju in biti skladna s splošnim ciljem izkoreninjenja revščine iz člena 208 PDEU; poudarja, da lahko močna podpora za gospodarski, družbeni in okoljski razvoj v državah, bogatih s surovinami, pomaga zgraditi trdne in demokratične institucije, ki bodo zagotovile obojestranske koristi za države izvoznice in uvoznice; zato poziva k vključitvi klavzul v zvezi s človekovimi pravicami in demokratizacijo v prihodnje sporazume s partnerskimi državami, ki so izvoznice surovin; meni, da bi EU morala države v razvoju podpirati tudi pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva, zmanjšanju njihove odvisnosti od izvoza surovin in povečanju vrednosti njihovih proizvodov s domačo proizvodnjo in predelavo; poziva Komisijo, naj pri pripravi novih instrumentov zunanjega delovanja za obdobje po letu 2013 v programe za demokratično in gospodarsko stabilnost krhkih držav dobaviteljic surovin vključi ukrepe za podporo dobrega upravljanja in trajnostnega rudarstva; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med razvojno politiko in pobudo za surovine, pri čemer bi morala politika EU na področju surovin v celoti upoštevati trajnostno gospodarsko rast v državah v razvoju in biti skladna s splošnim ciljem izkoreninjenja revščine iz člena 208 PDEU; poudarja, da lahko močna podpora za gospodarski, družbeni in okoljski razvoj v državah, bogatih s surovinami, pomaga zgraditi trdne in demokratične institucije, ki bodo zagotovile obojestranske koristi za države izvoznice in uvoznice; zato poziva k vključitvi klavzul v zvezi s človekovimi pravicami in demokratizacijo v prihodnje sporazume s partnerskimi državami, ki so izvoznice surovin; meni, da bi EU morala države v razvoju podpirati tudi pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva, zmanjšanju njihove odvisnosti od izvoza surovin in povečanju vrednosti njihovih proizvodov s domačo proizvodnjo in predelavo; poziva Komisijo, naj pri pripravi novih instrumentov zunanjega delovanja za obdobje po letu 2013 v programe za demokratično in gospodarsko stabilnost krhkih držav dobaviteljic surovin vključi ukrepe za podporo dobrega upravljanja in trajnostnega rudarstva;

| 52. | meni, da so podjetja odgovorna za pridobivanje virov; priznava težave pri pridobivanju virov za srednja in mala podjetja; zato poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče nefinančno podpreti koncepte, kot je evropski holding za surovine; poziva Komisijo in države članice, naj podrobno preučijo primer japonske korporacije JOGMEC; |
| --- | --- |

52.

meni, da so podjetja odgovorna za pridobivanje virov; priznava težave pri pridobivanju virov za srednja in mala podjetja; zato poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče nefinančno podpreti koncepte, kot je evropski holding za surovine; poziva Komisijo in države članice, naj podrobno preučijo primer japonske korporacije JOGMEC;

| 53. | poziva države članice, naj medsebojno sodelujejo kot del evropske strategije za surovine; poziva, naj ta strategija izkoristi sinergije med gospodarskimi, rudarskimi, industrijskimi in mednarodnimi politikami ter se usmeri v zaščito preskrbe s strateškimi snovmi; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj medsebojno sodelujejo kot del evropske strategije za surovine; poziva, naj ta strategija izkoristi sinergije med gospodarskimi, rudarskimi, industrijskimi in mednarodnimi politikami ter se usmeri v zaščito preskrbe s strateškimi snovmi;

| 54. | poziva Komisijo, naj oceni izid primera WTO proti Kitajski in naj v prihodnje po potrebi uporabi mehanizme WTO; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj oceni izid primera WTO proti Kitajski in naj v prihodnje po potrebi uporabi mehanizme WTO;

| 55. | ugotavlja pomen odnosov med Afriko in EU ter sporazuma iz Adis Abebe, sklenjenega junija 2010; vztraja, da to partnerstvo temelji na obojestranskih interesih in meni, da je pri spodbujanju trajnostnega rudarjenja pomembno izmenjevati najboljše prakse glede dobrega upravljanja, gospodarnejše uporabe virov, ponovne uporabe in recikliranja, upravljanja jalovine in odpadnih kamnin, rehabilitacije rudarske dediščine, zdravja in varnosti, zaščite delavcev in izkoreninjenja otroškega dela; poudarja, da je Afriška unija v viziji afriškega rudarstva zatrdila, da afriške države doslej še niso mogle izkoristiti svoje konkurenčne prednosti glede naravnih virov, in da je treba razmisliti o ukrepih za zagotovitev, da bogastvo naravnih virov koristi prebivalcem držav, ki so bogate z njimi; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja pomen odnosov med Afriko in EU ter sporazuma iz Adis Abebe, sklenjenega junija 2010; vztraja, da to partnerstvo temelji na obojestranskih interesih in meni, da je pri spodbujanju trajnostnega rudarjenja pomembno izmenjevati najboljše prakse glede dobrega upravljanja, gospodarnejše uporabe virov, ponovne uporabe in recikliranja, upravljanja jalovine in odpadnih kamnin, rehabilitacije rudarske dediščine, zdravja in varnosti, zaščite delavcev in izkoreninjenja otroškega dela; poudarja, da je Afriška unija v viziji afriškega rudarstva zatrdila, da afriške države doslej še niso mogle izkoristiti svoje konkurenčne prednosti glede naravnih virov, in da je treba razmisliti o ukrepih za zagotovitev, da bogastvo naravnih virov koristi prebivalcem držav, ki so bogate z njimi;

| 56. | poudarja pomen dvostranskega sodelovanja na področju surovin, kot sta to dokazali EU in Afriška unija junija 2010, ter spodbuja nadaljnja prizadevanja v sklopu skupnega akcijskega načrta EU-Afrika za obdobje 2011–2013; poziva k vzpostavitvi podobnih oblik sodelovanja z drugimi državami, ki so glavne proizvajalke nujno potrebnih surovin; predlaga, naj eden od konkretnih ciljev diplomacije surovin postane diverzifikacija virov nekaterih surovin, od uvoza katerih je EU odvisna, in sicer z nabavo v Latinski Ameriki in Afriki, ne pa le v jugovzhodni Aziji; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomen dvostranskega sodelovanja na področju surovin, kot sta to dokazali EU in Afriška unija junija 2010, ter spodbuja nadaljnja prizadevanja v sklopu skupnega akcijskega načrta EU-Afrika za obdobje 2011–2013; poziva k vzpostavitvi podobnih oblik sodelovanja z drugimi državami, ki so glavne proizvajalke nujno potrebnih surovin; predlaga, naj eden od konkretnih ciljev diplomacije surovin postane diverzifikacija virov nekaterih surovin, od uvoza katerih je EU odvisna, in sicer z nabavo v Latinski Ameriki in Afriki, ne pa le v jugovzhodni Aziji;

| 57. | pozdravlja pristop v tem akcijskem načrtu, ki poleg spodbujanja dobrega upravljanja, vključno s preglednostjo, obsega tudi zagotavljanje usposabljanja o najboljši praksi pri pogajanjih glede dogovorov o rudninah in spodbujanje znanstvenega sodelovanja v rudarskem sektorju; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja pristop v tem akcijskem načrtu, ki poleg spodbujanja dobrega upravljanja, vključno s preglednostjo, obsega tudi zagotavljanje usposabljanja o najboljši praksi pri pogajanjih glede dogovorov o rudninah in spodbujanje znanstvenega sodelovanja v rudarskem sektorju;

| 58. | obžaluje, da v sporočilu niso navedene druge regije ali države; je prepričan, da bi bilo treba raziskati alternativne vire surovin, da bi preprečili evropsko odvisnost od omejenega števila držav; s tem namenom poziva Komisijo, naj vzpostavi druga vzajemno koristna partnerstva z državami in regijami, bogatimi z viri; meni, da bi morala EU ponuditi partnerstva, ki vključujejo infrastrukturo, izmenjavo izkušenj in vire; poziva EU, naj z naravnimi viri bogate države v razvoju podpre pri razvoju njihovega znanja s področja geologije, rudarjenja in predelave rudnin ter pri znanstvenih in pravnih vprašanjih, da bi zagotovili trajnostno oblikovanje zmogljivosti; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev kateder na geoloških fakultetah, financiranje katerih bi potekalo ob sodelovanju; poziva Komisijo, naj spremlja mednarodne sporazume, ki jih sklepajo z viri bogate države z državami, ki niso članice EU, na podlagi katerih slednje pridobijo izključni dostop do virov, ter naj zagotovi pošten dostop do teh virov in delovanje mednarodne trgovinske zakonodaje; |
| --- | --- |

58.

obžaluje, da v sporočilu niso navedene druge regije ali države; je prepričan, da bi bilo treba raziskati alternativne vire surovin, da bi preprečili evropsko odvisnost od omejenega števila držav; s tem namenom poziva Komisijo, naj vzpostavi druga vzajemno koristna partnerstva z državami in regijami, bogatimi z viri; meni, da bi morala EU ponuditi partnerstva, ki vključujejo infrastrukturo, izmenjavo izkušenj in vire; poziva EU, naj z naravnimi viri bogate države v razvoju podpre pri razvoju njihovega znanja s področja geologije, rudarjenja in predelave rudnin ter pri znanstvenih in pravnih vprašanjih, da bi zagotovili trajnostno oblikovanje zmogljivosti; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev kateder na geoloških fakultetah, financiranje katerih bi potekalo ob sodelovanju; poziva Komisijo, naj spremlja mednarodne sporazume, ki jih sklepajo z viri bogate države z državami, ki niso članice EU, na podlagi katerih slednje pridobijo izključni dostop do virov, ter naj zagotovi pošten dostop do teh virov in delovanje mednarodne trgovinske zakonodaje;

| 59. | je zaskrbljen, ker strategija za dialog in sodelovanje s Kitajsko in drugimi ključnimi mednarodnimi akterji ni opredeljena; poudarja, da je potreben dialog s Kitajsko na področju trgovanja in tehnologije; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče s Kitajsko začeti pilotne projekte o trajnostnem rudarstvu in predelavi rudnin, zamenjavi, učinkoviti rabi virov in recikliranju nujno potrebnih surovin, kar bi bilo vzajemno koristno; prav tako močno podpira podobne dvostranske pogovore o pomembnih vprašanjih v zvezi s surovinami z drugimi ključnimi ponudniki, kot so Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska in Južna Afrika, saj imajo in uporabljajo veliko surovin; poziva Komisijo, naj vprašanje surovin podobno obravnava v evropski sosedski politiki; |
| --- | --- |

59.

je zaskrbljen, ker strategija za dialog in sodelovanje s Kitajsko in drugimi ključnimi mednarodnimi akterji ni opredeljena; poudarja, da je potreben dialog s Kitajsko na področju trgovanja in tehnologije; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče s Kitajsko začeti pilotne projekte o trajnostnem rudarstvu in predelavi rudnin, zamenjavi, učinkoviti rabi virov in recikliranju nujno potrebnih surovin, kar bi bilo vzajemno koristno; prav tako močno podpira podobne dvostranske pogovore o pomembnih vprašanjih v zvezi s surovinami z drugimi ključnimi ponudniki, kot so Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska in Južna Afrika, saj imajo in uporabljajo veliko surovin; poziva Komisijo, naj vprašanje surovin podobno obravnava v evropski sosedski politiki;

| 60. | meni, da bi morala evropska strategija o surovinah odražati razlike med razvitimi državami in glavnimi državami v razvoju na eni strani ter najmanj razvitimi državami na drugi strani; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi morala evropska strategija o surovinah odražati razlike med razvitimi državami in glavnimi državami v razvoju na eni strani ter najmanj razvitimi državami na drugi strani;

| 61. | poudarja, da bi bilo treba vprašanje surovin postopoma vključiti v ukrepe politike za vzpostavljanje miru in preprečevanje sporov, saj so se v nekaterih regijah zopet pojavili številni spori; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da bi bilo treba vprašanje surovin postopoma vključiti v ukrepe politike za vzpostavljanje miru in preprečevanje sporov, saj so se v nekaterih regijah zopet pojavili številni spori;

| 62. | se strinja, da razvojna politika državam omogoča pretvoriti njihovo bogastvo z viri v trajnostno in vključujočo rast, med drugim s krepitvijo upravljanja in preglednosti; poudarja dejstvo, da razvojna politika, vključno s splošnim sistemom preferencialov, ni diplomatsko sredstvo za surovine, vendar je prepričan, da ima lahko pomembno vlogo pri evropski politiki za surovine; zato poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med njima; pozdravlja vključitev izrecnih zagotovil o nediskriminiranem tržnem dostopu do surovin v trgovinske sporazume EU in kot nujni pogoj za članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji; se strinja, da bi morali trgovinski sporazumi zagotoviti potrebno prožnost za podpiranje držav v razvoju z vzpostavljanjem povezav med ekstraktivno industrijo in lokalno industrijo; meni, da je treba v zvezi s tem spoštovati suverenost držav glede virov, in poziva Komisijo, naj uravnoteži svoje nasprotovanje izvoznim dajatvam v državah v razvoju z uporabo diferenciranega pristopa, ki bi upošteval različne nacionalne okoliščine, s čimer ne bi ogrozili razvojnih ciljev in industrializacije držav v razvoju; poudarja, da je prosta in poštena trgovina pomembna za razvoj v globalnem sektorju surovin in ustvarjanju bogastva v vseh družbah; poudarja, da imajo prihodki od surovin lahko ključno vlogo pri zagotavljanju, da najmanj razvite države dosežejo razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

62.

se strinja, da razvojna politika državam omogoča pretvoriti njihovo bogastvo z viri v trajnostno in vključujočo rast, med drugim s krepitvijo upravljanja in preglednosti; poudarja dejstvo, da razvojna politika, vključno s splošnim sistemom preferencialov, ni diplomatsko sredstvo za surovine, vendar je prepričan, da ima lahko pomembno vlogo pri evropski politiki za surovine; zato poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med njima; pozdravlja vključitev izrecnih zagotovil o nediskriminiranem tržnem dostopu do surovin v trgovinske sporazume EU in kot nujni pogoj za članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji; se strinja, da bi morali trgovinski sporazumi zagotoviti potrebno prožnost za podpiranje držav v razvoju z vzpostavljanjem povezav med ekstraktivno industrijo in lokalno industrijo; meni, da je treba v zvezi s tem spoštovati suverenost držav glede virov, in poziva Komisijo, naj uravnoteži svoje nasprotovanje izvoznim dajatvam v državah v razvoju z uporabo diferenciranega pristopa, ki bi upošteval različne nacionalne okoliščine, s čimer ne bi ogrozili razvojnih ciljev in industrializacije držav v razvoju; poudarja, da je prosta in poštena trgovina pomembna za razvoj v globalnem sektorju surovin in ustvarjanju bogastva v vseh družbah; poudarja, da imajo prihodki od surovin lahko ključno vlogo pri zagotavljanju, da najmanj razvite države dosežejo razvojne cilje tisočletja;

| 63. | je zaskrbljen, ker v prenovljeni pobudi o surovinah ni govora o GSP ali GSP+ in ker ni predlagala alternativnih trgovinskih spodbud za uveljavljanje človekovih pravic in okoljskih standardov, preprečevanje otroškega dela in podpiranje nacionalnih reform v državah, ki bodo izpadle iz področja uporabe teh sistemov; poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja pobude za diverzifikacijo v gospodarstvih držav v razvoju, ki so močno odvisna od določenih surovin; |
| --- | --- |

63.

je zaskrbljen, ker v prenovljeni pobudi o surovinah ni govora o GSP ali GSP+ in ker ni predlagala alternativnih trgovinskih spodbud za uveljavljanje človekovih pravic in okoljskih standardov, preprečevanje otroškega dela in podpiranje nacionalnih reform v državah, ki bodo izpadle iz področja uporabe teh sistemov; poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja pobude za diverzifikacijo v gospodarstvih držav v razvoju, ki so močno odvisna od določenih surovin;

| 64. | poziva Komisijo, naj državam v razvoju z izgradnjo zmogljivosti tako na nacionalni ravni kot med lokalnimi skupnostmi pomaga odpraviti nesorazmernost informacij pri pogajanjih v zvezi s surovinami in pogodbami o rudarjenju ter pri pogajanjih o prenosu tehnologije; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj državam v razvoju z izgradnjo zmogljivosti tako na nacionalni ravni kot med lokalnimi skupnostmi pomaga odpraviti nesorazmernost informacij pri pogajanjih v zvezi s surovinami in pogodbami o rudarjenju ter pri pogajanjih o prenosu tehnologije;

| 65. | poudarja vlogo, ki jo ima družbena odgovornost podjetij s spoštovanjem visokih okoljskih, socialnih in delovnih standardov v tujini in z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; je prepričan, da bi bilo treba to spodbujati preko relevantnih forumov kot so G8, G20, STO, OECD, UNCTAD, UNEP in njegovega mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje virov, mednarodnih študijskih skupin za kovine in drugih organov; v zvezi s tem pozdravlja pozitivne prispevke v okviru globalnega dogovora ZN; poziva podjetja EU, naj razvijejo ustrezen kodeks ravnanja za tiste, ki delujejo v tretjih državah, in naj svoje dejavnosti opravljajo na podlagi smernic OECD za multinacionalke in standarda ISO 26000; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili spoštovanje družbenih, okoljskih in delovnih standardov v evropskih podjetjih, ki pridobivajo naravne vire v tretjih državah; poziva Komisijo, naj po zgledu Dodd-Frankovega zakona ZDA oblikuje predlog o poročanju po posameznih državah o "krvavih rudninah" ter določi zakonsko obvezujočo zahtevo za podjetja v ekstraktivni industriji, da objavijo podatke o prihodkih po posameznem projektu in državi, v katerega oziroma katero vlagajo; podpira pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in globalno omrežje za objavljanje plačil (Publish What You Pay); meni, da bi bilo treba te standarde zlasti uporabljati za projekte, ki jih financira EU, na primer s sredstvi EIB; poziva EU, naj preuči, kako bi lahko preprečili uvažanje rudnin iz nezakonite trgovine ali nezakonito pridobljenih rudnin; poziva Komisijo, naj preuči uporabo tehnologije za jemanje odtisov na tem področju in spodbuja pilotne projekte, ki temeljijo na izkušnjah glede odtisa rudnine koltan; poziva Evropsko investicijsko banko, naj redno analizira pričakovane učinke svoje posojilne dejavnosti na ekstraktivno industrijo; |
| --- | --- |

65.

poudarja vlogo, ki jo ima družbena odgovornost podjetij s spoštovanjem visokih okoljskih, socialnih in delovnih standardov v tujini in z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; je prepričan, da bi bilo treba to spodbujati preko relevantnih forumov kot so G8, G20, STO, OECD, UNCTAD, UNEP in njegovega mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje virov, mednarodnih študijskih skupin za kovine in drugih organov; v zvezi s tem pozdravlja pozitivne prispevke v okviru globalnega dogovora ZN; poziva podjetja EU, naj razvijejo ustrezen kodeks ravnanja za tiste, ki delujejo v tretjih državah, in naj svoje dejavnosti opravljajo na podlagi smernic OECD za multinacionalke in standarda ISO 26000; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili spoštovanje družbenih, okoljskih in delovnih standardov v evropskih podjetjih, ki pridobivajo naravne vire v tretjih državah; poziva Komisijo, naj po zgledu Dodd-Frankovega zakona ZDA oblikuje predlog o poročanju po posameznih državah o "krvavih rudninah" ter določi zakonsko obvezujočo zahtevo za podjetja v ekstraktivni industriji, da objavijo podatke o prihodkih po posameznem projektu in državi, v katerega oziroma katero vlagajo; podpira pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in globalno omrežje za objavljanje plačil (Publish What You Pay); meni, da bi bilo treba te standarde zlasti uporabljati za projekte, ki jih financira EU, na primer s sredstvi EIB; poziva EU, naj preuči, kako bi lahko preprečili uvažanje rudnin iz nezakonite trgovine ali nezakonito pridobljenih rudnin; poziva Komisijo, naj preuči uporabo tehnologije za jemanje odtisov na tem področju in spodbuja pilotne projekte, ki temeljijo na izkušnjah glede odtisa rudnine koltan; poziva Evropsko investicijsko banko, naj redno analizira pričakovane učinke svoje posojilne dejavnosti na ekstraktivno industrijo;

| 66. | je zelo zaskrbljen zaradi številnih dobro dokumentiranih primerov, ko so podjetja EU kršila okoljske in delovne standarde ter človekove pravice; |
| --- | --- |

66.

je zelo zaskrbljen zaradi številnih dobro dokumentiranih primerov, ko so podjetja EU kršila okoljske in delovne standarde ter človekove pravice;

| 67. | ponovno poudarja, da pobude za preglednost v sektorju ekstraktivnih industrij dejansko podpirajo poslovanje, ustvarjajo pravno varnost in trajnostna dolgoročna partnerstva ter delujejo kot zaščitni ukrepi pred ponovnim odpiranjem pogajanj ali izgonom; ugotavlja, da obstajajo izzivi, s katerimi se je treba spoprijeti, in da morajo nekatere pogodbe ostati zaupne, vendar še vedno pod javnim nadzorom; ugotavlja, da je ganski zakon o upravljanju prihodkov iz nafte dober primer za ohranjanje določene stopnje zaupnosti na eni strani in varovanje parlamentarnega nadzora na drugi; |
| --- | --- |

67.

ponovno poudarja, da pobude za preglednost v sektorju ekstraktivnih industrij dejansko podpirajo poslovanje, ustvarjajo pravno varnost in trajnostna dolgoročna partnerstva ter delujejo kot zaščitni ukrepi pred ponovnim odpiranjem pogajanj ali izgonom; ugotavlja, da obstajajo izzivi, s katerimi se je treba spoprijeti, in da morajo nekatere pogodbe ostati zaupne, vendar še vedno pod javnim nadzorom; ugotavlja, da je ganski zakon o upravljanju prihodkov iz nafte dober primer za ohranjanje določene stopnje zaupnosti na eni strani in varovanje parlamentarnega nadzora na drugi;

| 68. | meni, da bi morala biti podjetja EU v svojih matičnih državah pravno odgovorna za vse kršitve teh pravic, okoljskih standardov in poglavitnih delovnih standardov ILO, ki jih zagrešijo njihove podružnice v tujini, in subjekte, ki jih nadzorujejo; |
| --- | --- |

68.

meni, da bi morala biti podjetja EU v svojih matičnih državah pravno odgovorna za vse kršitve teh pravic, okoljskih standardov in poglavitnih delovnih standardov ILO, ki jih zagrešijo njihove podružnice v tujini, in subjekte, ki jih nadzorujejo;

| 69. | poziva Evropsko investicijsko banko in Komisijo, naj pred odločanjem o podpori ekstraktivnim dejavnostim v državah v razvoju strogo preučita, ali posamezni projekti prispevajo k odpravljanju revščine, trajnostnemu razvoju in vključujoči rasti; |
| --- | --- |

69.

poziva Evropsko investicijsko banko in Komisijo, naj pred odločanjem o podpori ekstraktivnim dejavnostim v državah v razvoju strogo preučita, ali posamezni projekti prispevajo k odpravljanju revščine, trajnostnemu razvoju in vključujoči rasti;

| 70. | izraža zaskrbljenost zaradi neprekinjene trgovine z rudninami z območij sporov in njihove uporabe, ker njihovo pridobivanje povzroča nesprejemljivo nasilje in nezakonite dejavnosti; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in države članice, naj upoštevajo ta položaj v svojih odnosih s tretjimi državami; poziva Komisijo in strateške države dobaviteljice, naj skupaj razvijejo učinkovite sisteme sledljivosti surovin iz uvoza prek recikliranja in odlaganja, in uvedejo sistem zajemnega certificiranja za surovine in njihove trgovske verige (Certified Trading Chains), da se zagotovi pravičnost trgovine, zlasti pa, da se preprečijo zlorabe v zvezi s trgovino s surovinami iz kriznih regij, poziva Komisijo, naj sodeluje z upoštevnimi mednarodnimi institucijami (OZN, OECD, MOD), da bi opredelile najboljše prakse certificiranja in si prizadevale za njihovo uskladitev; |
| --- | --- |

70.

izraža zaskrbljenost zaradi neprekinjene trgovine z rudninami z območij sporov in njihove uporabe, ker njihovo pridobivanje povzroča nesprejemljivo nasilje in nezakonite dejavnosti; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in države članice, naj upoštevajo ta položaj v svojih odnosih s tretjimi državami; poziva Komisijo in strateške države dobaviteljice, naj skupaj razvijejo učinkovite sisteme sledljivosti surovin iz uvoza prek recikliranja in odlaganja, in uvedejo sistem zajemnega certificiranja za surovine in njihove trgovske verige (Certified Trading Chains), da se zagotovi pravičnost trgovine, zlasti pa, da se preprečijo zlorabe v zvezi s trgovino s surovinami iz kriznih regij, poziva Komisijo, naj sodeluje z upoštevnimi mednarodnimi institucijami (OZN, OECD, MOD), da bi opredelile najboljše prakse certificiranja in si prizadevale za njihovo uskladitev;

| 71. | poudarja, da finančni trgi lahko odigrajo pomembno vlogo pri zavarovanju pred tveganji tako proizvajalcev kot potrošnikov surovin in blaga; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev preglednosti na surovinskih trgih in naj odločno ukrepa proti neupravičenim špekulacijam s surovinami, ki povzročajo zlorabo surovinskih trgov, če se ji zdi to potrebno na podlagi poglobljene empirične analize; meni, da mednje sodijo tudi ustrezne pobude v okviru pogajanj v krogu G8 ali G20; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da finančni trgi lahko odigrajo pomembno vlogo pri zavarovanju pred tveganji tako proizvajalcev kot potrošnikov surovin in blaga; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev preglednosti na surovinskih trgih in naj odločno ukrepa proti neupravičenim špekulacijam s surovinami, ki povzročajo zlorabo surovinskih trgov, če se ji zdi to potrebno na podlagi poglobljene empirične analize; meni, da mednje sodijo tudi ustrezne pobude v okviru pogajanj v krogu G8 ali G20;

| 72. | je zaskrbljen zaradi vpliva trga izvedenih finančnih instrumentov na gibanje cen surovin; meni, da bi bilo treba zagotoviti boljši nadzor na prostih trgih z izvedenimi finančnimi instrumenti; ob upoštevanju navedenega podpira ukrepe, kot je okrepitev preglednosti pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti pod nadzorom organa ESMA; meni, da bi taki ukrepi lahko zagotovili večjo varnost vlagateljev ter malih in srednjih podjetij ter večjo zanesljivost načrtovanja pri evropskih proizvajalcih; |
| --- | --- |

72.

je zaskrbljen zaradi vpliva trga izvedenih finančnih instrumentov na gibanje cen surovin; meni, da bi bilo treba zagotoviti boljši nadzor na prostih trgih z izvedenimi finančnimi instrumenti; ob upoštevanju navedenega podpira ukrepe, kot je okrepitev preglednosti pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti pod nadzorom organa ESMA; meni, da bi taki ukrepi lahko zagotovili večjo varnost vlagateljev ter malih in srednjih podjetij ter večjo zanesljivost načrtovanja pri evropskih proizvajalcih;

| 73. | pozdravlja prizadevanja v okviru OECD, G8 in G20 na področju surovin in trajnosti ter poudarja nadaljnjo potrebo po dialogu v okviru skupine G20 o surovinah za razvoj skupne perspektive; pozdravlja pripravljenost članov G8 in G20 za boj proti nestanovitnosti cen surovin in poziva k razvoju konkretnih ukrepov, ki bi omejili špekulacije v zvezi s temi dobrinami; poziva Komisijo, naj spodbuja delo OECD o učinku izvoznih omejitev in njihovi uporabi kot političnem orodju; podpira vključitev nečlanic OECD v te razprave; poziva, da je treba vzpostaviti strateško sodelovanje med EU, ZDA in Japonsko za svetovno spremljanje surovin za najbolj nujne surovine z izmenjavo podatkov o povpraševanju in ponudbi, skupnimi napovedmi, s spodbujanjem izmenjave najboljše prakse, tehnološkega znanja in patentov, analizo dobavnih verig in preučevanjem možnosti za skupne strateške zaloge ter oblikovati skupne projekte za raziskave in razvoj; meni, da morajo biti ta vprašanja vključena v dnevni red srečanj na vrhu EU–ZDA; poziva Komisijo, naj spodbuja državljansko diplomacijo na področju surovin s podpiranjem izmenjave med nevladnimi organizacijami, akademskimi krogi in miselnimi trusti iz EU in drugih držav, ki so pomembne zaradi svojih virov; poziva Komisijo, naj organizira redna srečanja, kot so "Metal Saloons" japonske korporacije JOGMEC, na področju surovin z drugimi državami, ki so pomembne za področje surovin; nadalje poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost pobude za mednarodno statistiko o najbolj nujnih surovinah po zgledu pobude JODI (Joint Organisations Data Initiative) in ali bi bil uporabno orodje tudi mednarodni pakt za kovine; calls on the European Defence Agency to contribute, in accordance with Article 42(3) of the TEU, to the identification of measures to strengthen the industrial and technological base of the defence sector with regard to RM; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja prizadevanja v okviru OECD, G8 in G20 na področju surovin in trajnosti ter poudarja nadaljnjo potrebo po dialogu v okviru skupine G20 o surovinah za razvoj skupne perspektive; pozdravlja pripravljenost članov G8 in G20 za boj proti nestanovitnosti cen surovin in poziva k razvoju konkretnih ukrepov, ki bi omejili špekulacije v zvezi s temi dobrinami; poziva Komisijo, naj spodbuja delo OECD o učinku izvoznih omejitev in njihovi uporabi kot političnem orodju; podpira vključitev nečlanic OECD v te razprave; poziva, da je treba vzpostaviti strateško sodelovanje med EU, ZDA in Japonsko za svetovno spremljanje surovin za najbolj nujne surovine z izmenjavo podatkov o povpraševanju in ponudbi, skupnimi napovedmi, s spodbujanjem izmenjave najboljše prakse, tehnološkega znanja in patentov, analizo dobavnih verig in preučevanjem možnosti za skupne strateške zaloge ter oblikovati skupne projekte za raziskave in razvoj; meni, da morajo biti ta vprašanja vključena v dnevni red srečanj na vrhu EU–ZDA; poziva Komisijo, naj spodbuja državljansko diplomacijo na področju surovin s podpiranjem izmenjave med nevladnimi organizacijami, akademskimi krogi in miselnimi trusti iz EU in drugih držav, ki so pomembne zaradi svojih virov; poziva Komisijo, naj organizira redna srečanja, kot so "Metal Saloons" japonske korporacije JOGMEC, na področju surovin z drugimi državami, ki so pomembne za področje surovin; nadalje poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost pobude za mednarodno statistiko o najbolj nujnih surovinah po zgledu pobude JODI (Joint Organisations Data Initiative) in ali bi bil uporabno orodje tudi mednarodni pakt za kovine; calls on the European Defence Agency to contribute, in accordance with Article 42(3) of the TEU, to the identification of measures to strengthen the industrial and technological base of the defence sector with regard to RM;

Kmetijski proizvodi in blagovni trgi

| 74. | podpira analizo Komisije glede kmetijskih proizvodov v sklopu svetovne prehranske varnosti, pri čemer se svetovne zaloge hrane manjšajo, prebivalstvo in lakota pa naraščata, ter s tržnega vidika, pri čemer poudarja izredno nestanovitnost cen hrane in krme, pomanjkljivosti v proizvodni verigi hrane in krme ter vlogo finančnih instrumentov in špekulativnega ravnanja, kar bi utegnili biti razlogi nestabilnosti, ki jih je treba resno obravnavati; poudarja, da so med državami, ki so najbolj ogrožene zaradi zviševanja cen živil, štiri države članice EU; |
| --- | --- |

74.

podpira analizo Komisije glede kmetijskih proizvodov v sklopu svetovne prehranske varnosti, pri čemer se svetovne zaloge hrane manjšajo, prebivalstvo in lakota pa naraščata, ter s tržnega vidika, pri čemer poudarja izredno nestanovitnost cen hrane in krme, pomanjkljivosti v proizvodni verigi hrane in krme ter vlogo finančnih instrumentov in špekulativnega ravnanja, kar bi utegnili biti razlogi nestabilnosti, ki jih je treba resno obravnavati; poudarja, da so med državami, ki so najbolj ogrožene zaradi zviševanja cen živil, štiri države članice EU;

| 75. | zahteva, da se posebna pozornost nameni temeljni negotovosti glede vse močnejših povezav med gibanjem cen energentov in neenergentov, zlasti hrane; |
| --- | --- |

75.

zahteva, da se posebna pozornost nameni temeljni negotovosti glede vse močnejših povezav med gibanjem cen energentov in neenergentov, zlasti hrane;

| 76. | skladno z mnenjem Komisije vztraja, da mora mednarodna skupnosti sprejeti dolgoročen usklajen pristop za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni, ki bo vključeval okrepljena raziskovalna prizadevanja in naložbe v kmetijski sektor v državah v razvoju, zlasti prek prednostnih nalog razvojne politike, da se povečata odpornost na pomanjkanje hrane in prilagodljivost nanj; |
| --- | --- |

76.

skladno z mnenjem Komisije vztraja, da mora mednarodna skupnosti sprejeti dolgoročen usklajen pristop za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni, ki bo vključeval okrepljena raziskovalna prizadevanja in naložbe v kmetijski sektor v državah v razvoju, zlasti prek prednostnih nalog razvojne politike, da se povečata odpornost na pomanjkanje hrane in prilagodljivost nanj;

| 77. | podpira nedavna prizadevanja skupine G-20 za odgovore politike na nestanovitnost cen na prehrambenem in kmetijskem trgu, vključno z večjo izmenjavo informacij na področju napovedi glede proizvodnje hrane, in poudarja potrebo po večji preglednosti in pravočasnejšim informacijam o rezervah in zalogah osnovnih živil; |
| --- | --- |

77.

podpira nedavna prizadevanja skupine G-20 za odgovore politike na nestanovitnost cen na prehrambenem in kmetijskem trgu, vključno z večjo izmenjavo informacij na področju napovedi glede proizvodnje hrane, in poudarja potrebo po večji preglednosti in pravočasnejšim informacijam o rezervah in zalogah osnovnih živil;

| 78. | pozdravlja skupno sporočilo tretjega vrha kmetijskih ministrov v Berlinu z dne 22. januarja 2011, ki ga je podpisalo 48 držav in v katerem je izražen poziv k izboljšanju možnosti za dobro delovanje kmetijskih trgov in priznan pomen trgovine za vzpostavitev ravnotežja med različnimi akterji na kmetijskih trgih ter izboljšanje dostopa kmetov do surovin in energije; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja skupno sporočilo tretjega vrha kmetijskih ministrov v Berlinu z dne 22. januarja 2011, ki ga je podpisalo 48 držav in v katerem je izražen poziv k izboljšanju možnosti za dobro delovanje kmetijskih trgov in priznan pomen trgovine za vzpostavitev ravnotežja med različnimi akterji na kmetijskih trgih ter izboljšanje dostopa kmetov do surovin in energije;

| 79. | poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o uredbi o izvedenih finančnih instrumentih in blagu, da bi ugotovila, ali je zaradi posebnosti kmetijskega sektorja potrebna ločena ureditev za osnovne kmetijske proizvode; podpira nedavni predlog Komisije o ureditvi izvedenih finančnih instrumentov na prostem trgu in javnem posvetovanju o direktivi o trgih finančnih instrumentov; meni, da bi bilo nujno obravnavati nepošteno špekulativno ravnanje, nepravilnosti in zlorabe na trgih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o uredbi o izvedenih finančnih instrumentih in blagu, da bi ugotovila, ali je zaradi posebnosti kmetijskega sektorja potrebna ločena ureditev za osnovne kmetijske proizvode; podpira nedavni predlog Komisije o ureditvi izvedenih finančnih instrumentov na prostem trgu in javnem posvetovanju o direktivi o trgih finančnih instrumentov; meni, da bi bilo nujno obravnavati nepošteno špekulativno ravnanje, nepravilnosti in zlorabe na trgih izvedenih finančnih instrumentov;

| 80. | poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe za zagotovitev prehranske varnosti, se nujno spoprime s tržno nestabilnostjo ter v okviru trajnostne skupne odgovornosti okrepi zmožnost delovanja trgov izvedenih finančnih instrumentov na osnovne kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe za zagotovitev prehranske varnosti, se nujno spoprime s tržno nestabilnostjo ter v okviru trajnostne skupne odgovornosti okrepi zmožnost delovanja trgov izvedenih finančnih instrumentov na osnovne kmetijske proizvode.

*

* *

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/raw-materials/files/docs/report-b_en.pdf.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0093.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0037.

(4)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf.

(6)  http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/raw-materials/.

(7)  Študija „The links between the environment and competitiveness“, projekt ENV.G.1/ETU/2007/0041, http://ec.europa.eu/environment/enveco/economics_policy/pdf/exec_summary_comp.pdf

(8)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 47.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0446.

(10)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0024.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/37

---

Torek, 13. september 2011Ribištvo v Črnem morju

P7_TA(2011)0365

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o upravljanju ribištva v Črnem morju danes in v prihodnje (2010/2113(INI))

2013/C 51 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije „Celostna pomorska politika za EU“ (KOM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije „Celostna pomorska politika za EU“ (KOM(2007)0575),

| — | ob upoštevanju Konvencije iz leta 1992 o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem (Bukareška konvencija) in protokolov k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije iz leta 1992 o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem (Bukareška konvencija) in protokolov k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije iz leta 1993 o varstvu Črnega morja (Odeška deklaracija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije iz leta 1993 o varstvu Črnega morja (Odeška deklaracija),

| — | ob upoštevanju čezmejne diagnostične analize za Črno morje za leto 2007 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju čezmejne diagnostične analize za Črno morje za leto 2007 (8),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem o stanju okolja Črnega morja iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem o stanju okolja Črnega morja iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju strateškega akcijskega načrta za varstvo in obnovo okolja Črnega morja iz leta 2009, ki ga je pripravila Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega akcijskega načrta za varstvo in obnovo okolja Črnega morja iz leta 2009, ki ga je pripravila Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o uporabi dela XI Konvencije o pomorskem mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o uporabi dela XI Konvencije o pomorskem mednarodnem pravu,

| — | ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva FAO iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva FAO iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti iz leta 1992,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o mednarodni trgovini z ogroženimi vrstami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o mednarodni trgovini z ogroženimi vrstami,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali iz leta 1979 (Bonska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali iz leta 1979 (Bonska konvencija),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o ohranjanju kitov in delfinov Črnega morja, Sredozemskega morja in atlantskega območja ob njem (ACCOBAMS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o ohranjanju kitov in delfinov Črnega morja, Sredozemskega morja in atlantskega območja ob njem (ACCOBAMS),

| — | ob upoštevanju Sporazuma Združenih narodov o staležih rib iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma Združenih narodov o staležih rib iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju poročila iz leta 2008 „Krepitev sodelovanja v Črnem morju“ z 32. zasedanja Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz leta 2008 „Krepitev sodelovanja v Črnem morju“ z 32. zasedanja Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM),

| — | ob upoštevanju regionalne študije GFCM iz leta 2009 o malih tunih v Sredozemlju, vključno s Črnim morjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalne študije GFCM iz leta 2009 o malih tunih v Sredozemlju, vključno s Črnim morjem,

| — | ob upoštevanju Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Pragi z dne 7. maja 2009 (Praška izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Pragi z dne 7. maja 2009 (Praška izjava),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0236/2011),

| A. | ker razprava o reformi skupne ribiške politike (SRP) v EU še ni končana in ker bi bilo treba v njej upoštevati posebnosti in potrebe tega akvatorija, saj bo to prva reforma SRP, ki bo vključevala Črno morje, |
| --- | --- |

A.

ker razprava o reformi skupne ribiške politike (SRP) v EU še ni končana in ker bi bilo treba v njej upoštevati posebnosti in potrebe tega akvatorija, saj bo to prva reforma SRP, ki bo vključevala Črno morje,

| B. | ker so črnomorske države doslej ohlapno medsebojno sodelovale ali sploh ne ter niso sprejele konkretnega usklajenega zakonodajnega okvira in skupnega zakonodajnega akta za ribolovne dejavnosti, ker so vse te vode v pristojnosti različnih obalnih držav in ker črnomorsko območje na splošno ni dovolj sistematično raziskano in o njem primanjkuje znanstvenih podatkov, |
| --- | --- |

B.

ker so črnomorske države doslej ohlapno medsebojno sodelovale ali sploh ne ter niso sprejele konkretnega usklajenega zakonodajnega okvira in skupnega zakonodajnega akta za ribolovne dejavnosti, ker so vse te vode v pristojnosti različnih obalnih držav in ker črnomorsko območje na splošno ni dovolj sistematično raziskano in o njem primanjkuje znanstvenih podatkov,

| C. | ker je upravljanje ribištva v Črnem morju izjemno težko, saj sta samo dve od šestih držav ob Črnem morju članici EU in še ti dve državi sta novi članici, ki sta v EU vstopili šele leta 2007, |
| --- | --- |

C.

ker je upravljanje ribištva v Črnem morju izjemno težko, saj sta samo dve od šestih držav ob Črnem morju članici EU in še ti dve državi sta novi članici, ki sta v EU vstopili šele leta 2007,

| D. | ker bi bilo treba dolgoročno preučiti vzpostavitev mehanizma skupne politike za šest držav ob Črnem morju, da bi med drugim zagotovili varstvo okolja in olajšali gospodarski in socialni razvoj obalnih območij, |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba dolgoročno preučiti vzpostavitev mehanizma skupne politike za šest držav ob Črnem morju, da bi med drugim zagotovili varstvo okolja in olajšali gospodarski in socialni razvoj obalnih območij,

| E. | ker bi moral biti cilj tega novega mehanizma politike za Črno morje ohraniti in izboljšati biotsko raznovrstnost in razmere za zaposlene v ribiškem sektorju na tem območju, kar spada med prednostne naloge Evropske unije |
| --- | --- |

E.

ker bi moral biti cilj tega novega mehanizma politike za Črno morje ohraniti in izboljšati biotsko raznovrstnost in razmere za zaposlene v ribiškem sektorju na tem območju, kar spada med prednostne naloge Evropske unije

| F. | ker bi moralo Črno morje imeti ustrezno mesto med glavnimi evropskimi morskimi območji, saj je med polzaprtimi morji najmlajše in najbolj dinamično morje, |
| --- | --- |

F.

ker bi moralo Črno morje imeti ustrezno mesto med glavnimi evropskimi morskimi območji, saj je med polzaprtimi morji najmlajše in najbolj dinamično morje,

| G. | ker bi moralo biti Črno morje vključeno v reformirano SRP in celostno pomorsko politiko, in ker bi bilo treba v novem finančnem okviru Evropskega sklada za ribištvo po letu 2013 ustrezno upoštevati potrebe ribičev ter ribiške, pridelovalne in predelovalne industrije, |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo biti Črno morje vključeno v reformirano SRP in celostno pomorsko politiko, in ker bi bilo treba v novem finančnem okviru Evropskega sklada za ribištvo po letu 2013 ustrezno upoštevati potrebe ribičev ter ribiške, pridelovalne in predelovalne industrije,

| H. | ker bi se lahko to poročilo ne samo upoštevalo kot smernica za reformo SRP, ampak bi lahko postalo tudi del prihodnje politike EU za sodelovanje z vzhodnimi partnerji, da bi čim bolje izkoristili obstoječe sporočilo Komisije o sinergiji Črnega morja (KOM(2007)0160) ter tako okrepili sodelovanje v črnomorski regiji, v kateri imata ribištvo in razvoj različnih sektorjev pomembno vlogo, |
| --- | --- |

H.

ker bi se lahko to poročilo ne samo upoštevalo kot smernica za reformo SRP, ampak bi lahko postalo tudi del prihodnje politike EU za sodelovanje z vzhodnimi partnerji, da bi čim bolje izkoristili obstoječe sporočilo Komisije o sinergiji Črnega morja (KOM(2007)0160) ter tako okrepili sodelovanje v črnomorski regiji, v kateri imata ribištvo in razvoj različnih sektorjev pomembno vlogo,

| I. | ker bi bila bolj usklajeno znanstveno sodelovanje med obalnimi državami ter skladna politika za ohranitev in izboljšanje stanja staležev rib na evropski ravni zelo koristna za upravljanje ribištva v črnomorski regiji, |
| --- | --- |

I.

ker bi bila bolj usklajeno znanstveno sodelovanje med obalnimi državami ter skladna politika za ohranitev in izboljšanje stanja staležev rib na evropski ravni zelo koristna za upravljanje ribištva v črnomorski regiji,

| J. | ker dinamične spremembe, ki so neposredno povezane z ribolovom, podnebnimi spremembami in onesnaženjem, resno vplivajo na številne morske ekosisteme na splošno in zlasti na ekosistem Črnega morja, |
| --- | --- |

J.

ker dinamične spremembe, ki so neposredno povezane z ribolovom, podnebnimi spremembami in onesnaženjem, resno vplivajo na številne morske ekosisteme na splošno in zlasti na ekosistem Črnega morja,

| K. | ker populacija morskega polža (Rapana venosa) negativno vpliva na ekološko ravnovesje v Črnem morju in ga ogroža, saj uničuje naravne filtre za vodo, kot sta užitna klapavica (Mythilus galloprovincialis) in navadna venerica (Chamelea gallina), |
| --- | --- |

K.

ker populacija morskega polža (Rapana venosa) negativno vpliva na ekološko ravnovesje v Črnem morju in ga ogroža, saj uničuje naravne filtre za vodo, kot sta užitna klapavica (Mythilus galloprovincialis) in navadna venerica (Chamelea gallina),

| L. | ker je večina ribiških plovil, ki jih v Črnem morju uporabljajo ribiči EU, krajša od 12 metrov, zaradi česar imajo ta plovila omejen vpliv na morsko okolje Črnega morja, vendar bi morala upoštevati prizadevanja za trajnostno ribištvo in v zvezi s tem prevzeti odgovornost, |
| --- | --- |

L.

ker je večina ribiških plovil, ki jih v Črnem morju uporabljajo ribiči EU, krajša od 12 metrov, zaradi česar imajo ta plovila omejen vpliv na morsko okolje Črnega morja, vendar bi morala upoštevati prizadevanja za trajnostno ribištvo in v zvezi s tem prevzeti odgovornost,

| M. | ker se je treba nemudoma lotiti reševanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v Črnem morju, |
| --- | --- |

M.

ker se je treba nemudoma lotiti reševanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v Črnem morju,

| N. | ker bi lahko pomanjkanje skupnega sporazuma med šestimi državami ob Črnem morju nadomestili z okvirnim sporazumom, o katerem bi se pogajali na primer na podlagi sporočila Komisije in v katerem bi bili izraženi in upoštevani interesi vseh strani, |
| --- | --- |

N.

ker bi lahko pomanjkanje skupnega sporazuma med šestimi državami ob Črnem morju nadomestili z okvirnim sporazumom, o katerem bi se pogajali na primer na podlagi sporočila Komisije in v katerem bi bili izraženi in upoštevani interesi vseh strani,

| O. | ker je velik del težav Črnega morja posledica tega, da ni ustrezne institucionalne strukture za strokovno in specializirano usklajevanje in upravljanje ribištva v Črnem morju; ker potekajo pogajanja med nacionalnimi upravami, ki so zadnjih deset let vključene v izvajanje ribiške politike, o oblikovanju take institucionalne strukture ter o njeni obliki in odgovornostih, vendar do danes ta pogajanja še niso bila uspešna; ker zaradi tega niso bili sprejeti ustrezni ukrepi za nadzor ulova in zlasti čezmejnega ribolova, |
| --- | --- |

O.

ker je velik del težav Črnega morja posledica tega, da ni ustrezne institucionalne strukture za strokovno in specializirano usklajevanje in upravljanje ribištva v Črnem morju; ker potekajo pogajanja med nacionalnimi upravami, ki so zadnjih deset let vključene v izvajanje ribiške politike, o oblikovanju take institucionalne strukture ter o njeni obliki in odgovornostih, vendar do danes ta pogajanja še niso bila uspešna; ker zaradi tega niso bili sprejeti ustrezni ukrepi za nadzor ulova in zlasti čezmejnega ribolova,

| P. | ker Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), katere pooblastilo obsega območje Črnega morja, še ne izpolnjuje potreb in pričakovanj zainteresiranih strani, zlasti ribičev, do te mere, kot bi lahko, in ker bi morala izkoristiti vsa razpoložljiva sredstva v zvezi s tem področjem, |
| --- | --- |

P.

ker Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), katere pooblastilo obsega območje Črnega morja, še ne izpolnjuje potreb in pričakovanj zainteresiranih strani, zlasti ribičev, do te mere, kot bi lahko, in ker bi morala izkoristiti vsa razpoložljiva sredstva v zvezi s tem področjem,

| Q. | ker se Črno morje bistveno razlikuje od Sredozemskega morja, kar zadeva staleže rib, raven onesnaženja, raznolikost vrst, prevladujoče vrste, skupno biomaso in produktivnost območja, |
| --- | --- |

Q.

ker se Črno morje bistveno razlikuje od Sredozemskega morja, kar zadeva staleže rib, raven onesnaženja, raznolikost vrst, prevladujoče vrste, skupno biomaso in produktivnost območja,

| R. | ker je Evropski parlament januarja 2011 sprejel poročilo o strategiji EU za Črno morje (9), v katerem je poudarjena tudi potreba po uporabi večletnih načrtov upravljanja za ribištvo ter ustanovitvi ločenega regionalnega organa za upravljanje ribištva v Črnem morju, |
| --- | --- |

R.

ker je Evropski parlament januarja 2011 sprejel poročilo o strategiji EU za Črno morje (9), v katerem je poudarjena tudi potreba po uporabi večletnih načrtov upravljanja za ribištvo ter ustanovitvi ločenega regionalnega organa za upravljanje ribištva v Črnem morju,

Splošno

| 1. | poudarja, da bi bilo treba na evropski ravni zagotoviti stabilen in trajen ribiški sektor in da je zlasti za Črno morje potrebna posebna politika za ohranitev in izboljšanje stanja ribolovnih virov ter zagotovitev ribiškega sektorja, prilagojenega črnomorskemu območju, ob upoštevanju posebnosti črnomorske regije in dejstva, da bi morala biti ribiška politika Črnega morja sestavni del prihajajoče reforme SRP; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bi bilo treba na evropski ravni zagotoviti stabilen in trajen ribiški sektor in da je zlasti za Črno morje potrebna posebna politika za ohranitev in izboljšanje stanja ribolovnih virov ter zagotovitev ribiškega sektorja, prilagojenega črnomorskemu območju, ob upoštevanju posebnosti črnomorske regije in dejstva, da bi morala biti ribiška politika Črnega morja sestavni del prihajajoče reforme SRP;

| 2. | poudarja potrebo po natančnejših analitičnih in znanstvenih raziskavah, ki se usklajujejo na regionalni, nacionalni in evropski ravni, za ohranitev in izboljšanje ribolovnih virov in ekosistema na črnomorskem območju; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po natančnejših analitičnih in znanstvenih raziskavah, ki se usklajujejo na regionalni, nacionalni in evropski ravni, za ohranitev in izboljšanje ribolovnih virov in ekosistema na črnomorskem območju;

| 3. | priznava prizadevanja Komisije za spodbujanje tehtnejšega in strukturiranega dialoga z državami nečlanicami ob Črnem morju ter jo spodbuja, naj jih okrepi, dokler ne bo dosežen dogovor o bolj strukturiranem skupnem okviru, ki bo zajemal celotno območje Črnega morja in upošteval regionalni pristop k upravljanju ribištva v regiji; |
| --- | --- |

3.

priznava prizadevanja Komisije za spodbujanje tehtnejšega in strukturiranega dialoga z državami nečlanicami ob Črnem morju ter jo spodbuja, naj jih okrepi, dokler ne bo dosežen dogovor o bolj strukturiranem skupnem okviru, ki bo zajemal celotno območje Črnega morja in upošteval regionalni pristop k upravljanju ribištva v regiji;

| 4. | meni, da bi morale vse odločitve ali politike v zvezi s Črnim morjem temeljiti na zanesljivih znanstvenih podatkih, in poziva k sodelovanju med vsemi interesnimi skupinami v ta namen; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale vse odločitve ali politike v zvezi s Črnim morjem temeljiti na zanesljivih znanstvenih podatkih, in poziva k sodelovanju med vsemi interesnimi skupinami v ta namen;

| 5. | poudarja potrebo po stalnem znanstvenem analiziranju stanja staležev rib ter stabilnem in dolgoročnem sistemu za opazovanje ribištva ter ugotavlja, da morajo pri tej analizi sodelovati vse črnomorske obalne države; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po stalnem znanstvenem analiziranju stanja staležev rib ter stabilnem in dolgoročnem sistemu za opazovanje ribištva ter ugotavlja, da morajo pri tej analizi sodelovati vse črnomorske obalne države;

| 6. | spodbuja Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva diplomatska in finančna sredstva, da bi pomagala doseči konkretne rezultate za uspešno in trajnostno ribištvo v interesu EU, tudi tako, da čim bolje izkoristi parlamentarno skupščino Euronest in pobudo vzhodnega partnerstva, saj imajo najbližje sosede EU bistveno vlogo; |
| --- | --- |

6.

spodbuja Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva diplomatska in finančna sredstva, da bi pomagala doseči konkretne rezultate za uspešno in trajnostno ribištvo v interesu EU, tudi tako, da čim bolje izkoristi parlamentarno skupščino Euronest in pobudo vzhodnega partnerstva, saj imajo najbližje sosede EU bistveno vlogo;

| 7. | poziva k strožjemu sistemu spremljanja, preverjanja in nadziranja ribolovnih dejavnosti, kar bo dolgoročno prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju ribjih staležev in učinkovitejšemu preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova; |
| --- | --- |

7.

poziva k strožjemu sistemu spremljanja, preverjanja in nadziranja ribolovnih dejavnosti, kar bo dolgoročno prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju ribjih staležev in učinkovitejšemu preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova;

| 8. | podpira mednarodno vlogo delovanja Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in poziva, naj dejavneje prispeva in učinkoviteje sodeluje pri nadzorovanju, pregledovanju in spremljanju črnomorskega območja; |
| --- | --- |

8.

podpira mednarodno vlogo delovanja Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in poziva, naj dejavneje prispeva in učinkoviteje sodeluje pri nadzorovanju, pregledovanju in spremljanju črnomorskega območja;

| 9. | meni, da bi bilo treba skrbno in podrobno preučiti ribolovne tehnike za pridnene vrste, da bi ugotovili, katere vrste so neškodljive ali najmanj škodljive za morsko dno; poudarja, da je ustrezna uporaba ribolovnih tehnik za pridnene vrste zelo pomembna za preprečevanje, da bi se prekomerno razširile populacije morskega polža (Rapana venosa), ki ogroža naravne filtre za morsko vodo, kot so užitna klapavica (Mythilus galloprovincialis), navadna venerica (Chamelea gallina) in tudi populacije ostrig (Ostrea edulis) ter mnogi drugi lupinarji; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba skrbno in podrobno preučiti ribolovne tehnike za pridnene vrste, da bi ugotovili, katere vrste so neškodljive ali najmanj škodljive za morsko dno; poudarja, da je ustrezna uporaba ribolovnih tehnik za pridnene vrste zelo pomembna za preprečevanje, da bi se prekomerno razširile populacije morskega polža (Rapana venosa), ki ogroža naravne filtre za morsko vodo, kot so užitna klapavica (Mythilus galloprovincialis), navadna venerica (Chamelea gallina) in tudi populacije ostrig (Ostrea edulis) ter mnogi drugi lupinarji;

| 10. | meni, da bi moralo imeti Črno morje ustrezen položaj v politikah Skupnosti, in da bi si bilo treba zato ustrezno diplomatsko in znanstveno prizadevati za trajnostno ribištvo na tem območju ter mu nameniti zadostna finančna sredstva; meni, da bi morala biti proračunska sredstva EU prožna, dostopna in pregledna, da bi lahko EU zagotovila trajnost ribištva v Črnem morju; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi moralo imeti Črno morje ustrezen položaj v politikah Skupnosti, in da bi si bilo treba zato ustrezno diplomatsko in znanstveno prizadevati za trajnostno ribištvo na tem območju ter mu nameniti zadostna finančna sredstva; meni, da bi morala biti proračunska sredstva EU prožna, dostopna in pregledna, da bi lahko EU zagotovila trajnost ribištva v Črnem morju;

| 11. | poudarja, da je dialog med interesnimi skupinami podlaga za uspešno spodbujanje celostne pomorske politike na črnomorskem območju; ugotavlja, da bi morala celostna pomorska politika olajšati tudi vzpostavitev povezave brez navzkrižij in težav med različnimi pomorskimi sektorji ob upoštevanju trajnostnega razvoja obalnih območij; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je dialog med interesnimi skupinami podlaga za uspešno spodbujanje celostne pomorske politike na črnomorskem območju; ugotavlja, da bi morala celostna pomorska politika olajšati tudi vzpostavitev povezave brez navzkrižij in težav med različnimi pomorskimi sektorji ob upoštevanju trajnostnega razvoja obalnih območij;

| 12. | poudarja pomembno vlogo dvostranskega sodelovanja in mednarodnih sporazumov, saj večina črnomorskih držav ni članic EU in torej ni dolžna spoštovati njene zakonodaje; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomembno vlogo dvostranskega sodelovanja in mednarodnih sporazumov, saj večina črnomorskih držav ni članic EU in torej ni dolžna spoštovati njene zakonodaje;

| 13. | meni, da bi morale vse črnomorske države, zlasti države članice EU ali države kandidatke, spoštovati evropsko in mednarodno zakonodajo, ki ureja ribolovne dejavnosti in katere cilj ni samo zagotovitev trajnosti ribjih staležev ampak tudi ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morale vse črnomorske države, zlasti države članice EU ali države kandidatke, spoštovati evropsko in mednarodno zakonodajo, ki ureja ribolovne dejavnosti in katere cilj ni samo zagotovitev trajnosti ribjih staležev ampak tudi ribiškega sektorja;

| 14. | spodbuja Komisijo, naj nadalje spodbuja razvoj obalnih območij z razvojem trajnostnega ribištva, ki je še zlasti pomembno za črnomorsko regijo, kjer je visoka stopnja brezposelnosti; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Komisijo, naj nadalje spodbuja razvoj obalnih območij z razvojem trajnostnega ribištva, ki je še zlasti pomembno za črnomorsko regijo, kjer je visoka stopnja brezposelnosti;

Posebna opažanja

| 15. | izraža svoje zadovoljstvo s prizadevanji Komisije za oblikovanje delovnih skupin na področju upravljanja ribištva s Turčijo in Rusko federacijo, ki zagotavljajo podlago za nadaljnjo razpravo o sodelovanju; poziva Komisijo, naj svoja prizadevanja in dialog razširi na vse države ob Črnem morju; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi obstoječe organizacije in ustrezna sredstva, da bi izboljšali usklajevanje politike; hkrati meni, da bi lahko ločena regionalna organizacija za upravljanje ribištva (RFMO) za Črno morje dolgoročno spodbujala in promovirala komuniciranje med znanstvenimi inštituti in strokovnimi organizacijami ribičev, proizvajalcev in predelovalcev za reševanje vprašanj in poglobitev sodelovanja v črnomorski regiji; spodbuja Komisijo, naj na dvostranski ravni sodeluje s črnomorskimi državami, glede na to, da mnoge od njih niso članice Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

izraža svoje zadovoljstvo s prizadevanji Komisije za oblikovanje delovnih skupin na področju upravljanja ribištva s Turčijo in Rusko federacijo, ki zagotavljajo podlago za nadaljnjo razpravo o sodelovanju; poziva Komisijo, naj svoja prizadevanja in dialog razširi na vse države ob Črnem morju; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi obstoječe organizacije in ustrezna sredstva, da bi izboljšali usklajevanje politike; hkrati meni, da bi lahko ločena regionalna organizacija za upravljanje ribištva (RFMO) za Črno morje dolgoročno spodbujala in promovirala komuniciranje med znanstvenimi inštituti in strokovnimi organizacijami ribičev, proizvajalcev in predelovalcev za reševanje vprašanj in poglobitev sodelovanja v črnomorski regiji; spodbuja Komisijo, naj na dvostranski ravni sodeluje s črnomorskimi državami, glede na to, da mnoge od njih niso članice Evropske unije;

| 16. | poudarja, da je treba dolgoročno preučiti ustanovitev RFMO, ki bi usklajevala znanstvene raziskave, analizirala stanje staležev rib in izvajala posebne politike za opazovanje ogroženih vrst; ugotavlja, da bi lahko tudi dajala predloge v zvezi z ravnjo večletnih načrtov upravljanja ribištva in razdelila kvote za države ob Črnem morju; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba dolgoročno preučiti ustanovitev RFMO, ki bi usklajevala znanstvene raziskave, analizirala stanje staležev rib in izvajala posebne politike za opazovanje ogroženih vrst; ugotavlja, da bi lahko tudi dajala predloge v zvezi z ravnjo večletnih načrtov upravljanja ribištva in razdelila kvote za države ob Črnem morju;

| 17. | poziva EU, naj uporabi svoja diplomatska sredstva in čim več črnomorskih obalnih držav, ki niso članice EU, prepriča o vrednosti načel skupne ribiške politike EU, zlasti v zvezi z uporabo večletnih načrtov upravljanja; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, naj uporabi svoja diplomatska sredstva in čim več črnomorskih obalnih držav, ki niso članice EU, prepriča o vrednosti načel skupne ribiške politike EU, zlasti v zvezi z uporabo večletnih načrtov upravljanja;

| 18. | meni, da bi bilo treba z uporabo instrumentov EU za znanstvene dejavnosti spodbujati ter lajšati sodelovanje in skupna prizadevanja med evropskimi znanstvenimi skupinami in njihovimi kolegi iz Ukrajine, Ruske federacije, Gruzije ter Turčije; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo treba z uporabo instrumentov EU za znanstvene dejavnosti spodbujati ter lajšati sodelovanje in skupna prizadevanja med evropskimi znanstvenimi skupinami in njihovimi kolegi iz Ukrajine, Ruske federacije, Gruzije ter Turčije;

| 19. | meni, da bi morale biti dejavnosti EU, povezane z ribištvom v Črnem morju, zlasti celostna pomorska politika, osredotočene predvsem na mali ribolov, ki je bistvenega pomena za regijo in gospodarski položaj obalnih območij; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morale biti dejavnosti EU, povezane z ribištvom v Črnem morju, zlasti celostna pomorska politika, osredotočene predvsem na mali ribolov, ki je bistvenega pomena za regijo in gospodarski položaj obalnih območij;

| 20. | poudarja, da bi morala skupna ribiška politika EU spodbujati vzpostavitev strokovnih organizacij ribičev ter medpanožnih organizacij ribiškega in ribogojskega sektorja v Črnem morju, kjer jih ni ali so zelo slabo razvite; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morala skupna ribiška politika EU spodbujati vzpostavitev strokovnih organizacij ribičev ter medpanožnih organizacij ribiškega in ribogojskega sektorja v Črnem morju, kjer jih ni ali so zelo slabo razvite;

| 21. | meni, da načelo letnih celotnih dovoljenih ulovov in kvot, ki se trenutno uporablja, ne bi smelo biti edina možnost za upravljanje črnomorskega ribištva; meni, da bi bilo treba spodbujati večletne načrte upravljanja, s katerimi bi lahko zagotovili večjo jasnost glede ciljev EU na področju ribištva v črnomorski regiji in vizije EU za prihodnost tega območja; |
| --- | --- |

21.

meni, da načelo letnih celotnih dovoljenih ulovov in kvot, ki se trenutno uporablja, ne bi smelo biti edina možnost za upravljanje črnomorskega ribištva; meni, da bi bilo treba spodbujati večletne načrte upravljanja, s katerimi bi lahko zagotovili večjo jasnost glede ciljev EU na področju ribištva v črnomorski regiji in vizije EU za prihodnost tega območja;

| 22. | poudarja, da bi morala obstajati skupna usklajena dolgoročna metoda med vsemi interesnimi skupinami v regiji, da bi si vse strani v Črnem morju prizadevale za trajnostno ribištvo, in zato pozdravlja izmenjavo primerov dobre prakse med udeleženimi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morala obstajati skupna usklajena dolgoročna metoda med vsemi interesnimi skupinami v regiji, da bi si vse strani v Črnem morju prizadevale za trajnostno ribištvo, in zato pozdravlja izmenjavo primerov dobre prakse med udeleženimi interesnimi skupinami;

| 23. | znova poudarja pomen upravljanja ribištva, da bi zagotovili vzdržnost in trajnost ekosistemov, zakonit ribolov in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; poziva k ustanovitvi evropske obalne straže, da bi se med državami članicami vzpostavilo učinkovito sodelovanje, ki bi okrepilo pomorsko zaščito, ter za boj proti novim grožnjam na morju, zlasti Črnem morju; |
| --- | --- |

23.

znova poudarja pomen upravljanja ribištva, da bi zagotovili vzdržnost in trajnost ekosistemov, zakonit ribolov in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; poziva k ustanovitvi evropske obalne straže, da bi se med državami članicami vzpostavilo učinkovito sodelovanje, ki bi okrepilo pomorsko zaščito, ter za boj proti novim grožnjam na morju, zlasti Črnem morju;

| 24. | meni, da so večletni načrti upravljanja zelo pomembni za gospodarski položaj ribiškega sektorja in okoljsko stanje črnomorskega ekosistema; meni, da bi morali poleg pristopa večletnega načrta upravljanja učinkovito nadzorovati ulov; |
| --- | --- |

24.

meni, da so večletni načrti upravljanja zelo pomembni za gospodarski položaj ribiškega sektorja in okoljsko stanje črnomorskega ekosistema; meni, da bi morali poleg pristopa večletnega načrta upravljanja učinkovito nadzorovati ulov;

| 25. | poudarja potrebo po spodbujanju znanstvenih raziskav vprašanj Črnega morja, tako lahko pristojni evropski, regionalni in nacionalni organi pri svojih odločitvah upoštevajo gospodarske, socialne in ekološke posledice; meni, da je treba izvesti podrobno usklajeno raziskavo, da bi dobili jasen in nedvoumen odgovor na vprašanja o upravljanju ribištva in morebitnem učinku ribolovnih metod (na primer vlečenje po morskem dnu), saj brez študij njihovih učinkov ni mogoče izpeljati resnih ugotovitev; meni, da bi bilo treba nadalje spodbujati raziskovalne programe in projekte na področju ribištva v Črnem morju, kot so SESAME, KNOWSEAS, WISER in BlackSeaFish; |
| --- | --- |

25.

poudarja potrebo po spodbujanju znanstvenih raziskav vprašanj Črnega morja, tako lahko pristojni evropski, regionalni in nacionalni organi pri svojih odločitvah upoštevajo gospodarske, socialne in ekološke posledice; meni, da je treba izvesti podrobno usklajeno raziskavo, da bi dobili jasen in nedvoumen odgovor na vprašanja o upravljanju ribištva in morebitnem učinku ribolovnih metod (na primer vlečenje po morskem dnu), saj brez študij njihovih učinkov ni mogoče izpeljati resnih ugotovitev; meni, da bi bilo treba nadalje spodbujati raziskovalne programe in projekte na področju ribištva v Črnem morju, kot so SESAME, KNOWSEAS, WISER in BlackSeaFish;

*

* *

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Ukrajine, Ruske federacije, Gruzije in Turčije. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Ukrajine, Ruske federacije, Gruzije in Turčije.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 37.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

(3)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 15.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0386.

(5)  UL L 343, 29.12.2010, str. 2.

(6)  UL L 206, 22.7.1992, str. 50.

(7)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(8)  http://www.grid.unep.ch/bsein/tda/main.htm.

(9)  Glej zgoraj navedeno resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/43

---

Torek, 13. september 2011Varnost pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju

P7_TA(2011)0366

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o obvladovanju izzivov glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju (2011/2072(INI))

2013/C 51 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (direktiva o okoljski presoji) (4), kakor je bila spremenjena z direktivami 97/11/ES (5), 2003/35/ES (6) in 2009/31/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (direktiva o okoljski presoji) (4), kakor je bila spremenjena z direktivami 97/11/ES (5), 2003/35/ES (6) in 2009/31/ES (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (direktiva o okoljski odgovornosti) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (direktiva o okoljski odgovornosti) (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega Parlamenta In Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (9), kakor je bila spremenjena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega Parlamenta In Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (9), kakor je bila spremenjena,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij in o spremembah Uredbe (ES) št. 1406/2002 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij in o spremembah Uredbe (ES) št. 1406/2002 (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2010 o ukrepanju EU na področju iskanja in črpanja nafte v Evropi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2010 o ukrepanju EU na področju iskanja in črpanja nafte v Evropi (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju (KOM(2010)0560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju (KOM(2010)0560),

| — | ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju nesreče na ploščadi Deepwater Horizon, ki je terjala tragične smrtne žrtve in povzročilo veliko okoljsko škodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nesreče na ploščadi Deepwater Horizon, ki je terjala tragične smrtne žrtve in povzročilo veliko okoljsko škodo,

| — | ob upoštevanju končnega poročila državne komisije ZDA za razlitje na ploščadi Deepwater Horizon in vrtanje na odprtem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila državne komisije ZDA za razlitje na ploščadi Deepwater Horizon in vrtanje na odprtem morju,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (13),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za pravne zadeve (A7-0290/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za pravne zadeve (A7-0290/2011),

| A. | ker člen 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije izrecno navaja, da imajo države članice pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov ob hkratnem podpiranju vidikov solidarnosti in varstva okolja, |
| --- | --- |

A.

ker člen 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije izrecno navaja, da imajo države članice pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov ob hkratnem podpiranju vidikov solidarnosti in varstva okolja,

| B. | ker je v členu 191 PDEU zapisano, da si mora okoljska politika Unije prizadevati za visoko stopnjo varstva ter da temelji na načelu previdnosti in na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora obremenitev plačati povzročitelj, |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 191 PDEU zapisano, da si mora okoljska politika Unije prizadevati za visoko stopnjo varstva ter da temelji na načelu previdnosti in na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora obremenitev plačati povzročitelj,

| C. | ker domači viri nafte in plina znatno prispevajo h kritju sedanjih evropskih energetskih potreb in so danes bistveni za zanesljivo oskrbo z energijo in raznolikost virov energije, |
| --- | --- |

C.

ker domači viri nafte in plina znatno prispevajo h kritju sedanjih evropskih energetskih potreb in so danes bistveni za zanesljivo oskrbo z energijo in raznolikost virov energije,

| D. | ker je na območjih ob ozemlju EU vedno več dejavnosti na odprtem morju, za katere ne velja zakonodaja EU, kakršenkoli nepričakovan dogodek pa bi utegnil imeti posledice za ozemlje EU in ker je veliko teh regij trenutno politično nestabilnih; |
| --- | --- |

D.

ker je na območjih ob ozemlju EU vedno več dejavnosti na odprtem morju, za katere ne velja zakonodaja EU, kakršenkoli nepričakovan dogodek pa bi utegnil imeti posledice za ozemlje EU in ker je veliko teh regij trenutno politično nestabilnih;

| E. | ker že obstaja obširna mednarodna zakonodaja in številne mednarodne konvencije, ki urejajo razmere na morju, vključno z evropskimi vodami, |
| --- | --- |

E.

ker že obstaja obširna mednarodna zakonodaja in številne mednarodne konvencije, ki urejajo razmere na morju, vključno z evropskimi vodami,

| F. | ker Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) določa pravni okvir, znotraj katerega se morajo izvajati dejavnosti na oceanih in morjih, vključno z razmejitvijo epikontinentalnega pasu in izključne ekonomske cone, |
| --- | --- |

F.

ker Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) določa pravni okvir, znotraj katerega se morajo izvajati dejavnosti na oceanih in morjih, vključno z razmejitvijo epikontinentalnega pasu in izključne ekonomske cone,

| G. | ker je treba zagotoviti varnost in neoporečnost pri raziskovanju nafte in zemeljskega plina ter največjo možno zaščito za evropske državljane in okolje, |
| --- | --- |

G.

ker je treba zagotoviti varnost in neoporečnost pri raziskovanju nafte in zemeljskega plina ter največjo možno zaščito za evropske državljane in okolje,

| H. | ker lahko posledice nesreče v naravi sežejo čez meje in s tem upravičujejo vnaprej pripravljeno zmogljivost EU za odzivanje na onesnaženje, ki upošteva nesreče izven voda EU, |
| --- | --- |

H.

ker lahko posledice nesreče v naravi sežejo čez meje in s tem upravičujejo vnaprej pripravljeno zmogljivost EU za odzivanje na onesnaženje, ki upošteva nesreče izven voda EU,

| I. | ker je razlitje nafte na ploščadi Deepwater Horizon dokaz o možnih uničujočih posledicah za okolje in ljudi, ki jih lahko ima črpanje nafte v ekstremnih okoljskih razmerah, in ogromnih ekonomskih stroških, ki so povezani s tovrstnimi vplivi na okolje, |
| --- | --- |

I.

ker je razlitje nafte na ploščadi Deepwater Horizon dokaz o možnih uničujočih posledicah za okolje in ljudi, ki jih lahko ima črpanje nafte v ekstremnih okoljskih razmerah, in ogromnih ekonomskih stroških, ki so povezani s tovrstnimi vplivi na okolje,

| J. | ker nekatera priporočila Državne komisije ZDA za razlitje na ploščadi Deepwater Horizon in vrtanje na odprtem morju odražajo številne prakse, ki so v nekaterih predelih EU uveljavljene že 20 ali več let, |
| --- | --- |

J.

ker nekatera priporočila Državne komisije ZDA za razlitje na ploščadi Deepwater Horizon in vrtanje na odprtem morju odražajo številne prakse, ki so v nekaterih predelih EU uveljavljene že 20 ali več let,

| K. | ker mora EU zaradi razlitja nafte na naftni ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu, nujno in kjer je to potrebno skrbno pregledati svojo zakonodajo in ureditev v povezavi z vsemi vidiki iskanja ter črpanja nafte in plina na morju, vključno z varnim prenosom po podvodnih naftovodih in plinovodih na morskem dnu in pod njim, upoštevaje previdnostno načelo in načelo preventivnega ukrepanja; ker Parlament zato pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo čim prej zapolnila vrzeli v veljavni zakonodaji EU, |
| --- | --- |

K.

ker mora EU zaradi razlitja nafte na naftni ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu, nujno in kjer je to potrebno skrbno pregledati svojo zakonodajo in ureditev v povezavi z vsemi vidiki iskanja ter črpanja nafte in plina na morju, vključno z varnim prenosom po podvodnih naftovodih in plinovodih na morskem dnu in pod njim, upoštevaje previdnostno načelo in načelo preventivnega ukrepanja; ker Parlament zato pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo čim prej zapolnila vrzeli v veljavni zakonodaji EU,

| L. | ker je nesreča v Mehiškem zalivu spodbudila predstavnike zadevnih panog in pristojne organe, da ustanovijo forume, kot sta GIRG (14) in OSPRAG (15), da bi uporabili izkušnje iz nesreče, in ker so številne pobude že prinesle konkretne rezultate, |
| --- | --- |

L.

ker je nesreča v Mehiškem zalivu spodbudila predstavnike zadevnih panog in pristojne organe, da ustanovijo forume, kot sta GIRG (14) in OSPRAG (15), da bi uporabili izkušnje iz nesreče, in ker so številne pobude že prinesle konkretne rezultate,

| M. | ker so nacionalne naftne družbe leta 2007 proizvedle 52 % vse svetovne nafte in nadzorovale 88 % dokazanih naftnih zalog in ker se njihov pomen v primerjavi z mednarodnimi naftnimi družbami skokovito povečuje, |
| --- | --- |

M.

ker so nacionalne naftne družbe leta 2007 proizvedle 52 % vse svetovne nafte in nadzorovale 88 % dokazanih naftnih zalog in ker se njihov pomen v primerjavi z mednarodnimi naftnimi družbami skokovito povečuje,

| N. | ker različni regulativni mehanizmi držav članic otežujejo zagotavljanje brezhibnosti varnostnih ukrepov, nalagajo podjetjem dodatno finančno breme ter škodujejo normalnemu nemotenemu delovanju notranjega trga, |
| --- | --- |

N.

ker različni regulativni mehanizmi držav članic otežujejo zagotavljanje brezhibnosti varnostnih ukrepov, nalagajo podjetjem dodatno finančno breme ter škodujejo normalnemu nemotenemu delovanju notranjega trga,

| O. | ker podatki kažejo, da se je z ločevanjem procesa izdajanja dovoljenj od zdravstvenih in varnostnih ocen mogoče izogniti možnim navzkrižjem interesov ali mešanju ciljev, |
| --- | --- |

O.

ker podatki kažejo, da se je z ločevanjem procesa izdajanja dovoljenj od zdravstvenih in varnostnih ocen mogoče izogniti možnim navzkrižjem interesov ali mešanju ciljev,

| P. | ker morajo nacionalni regulativni organi oceniti finančno izvedljivost in zmogljivost, preden izdajo dovoljenje in dokončno soglasje za vrtanje, in preveriti, ali je zagotovljenih dovolj sredstev, tudi prek zavarovanja odgovornosti do tretjih oseb in skupnostnih skladov, |
| --- | --- |

P.

ker morajo nacionalni regulativni organi oceniti finančno izvedljivost in zmogljivost, preden izdajo dovoljenje in dokončno soglasje za vrtanje, in preveriti, ali je zagotovljenih dovolj sredstev, tudi prek zavarovanja odgovornosti do tretjih oseb in skupnostnih skladov,

| Q. | ker že obstajajo različni mednarodni forumi, v katerih si lahko regulativni organi izmenjujejo najboljše prakse, na primer NSOAF (16), |
| --- | --- |

Q.

ker že obstajajo različni mednarodni forumi, v katerih si lahko regulativni organi izmenjujejo najboljše prakse, na primer NSOAF (16),

| R. | ker je Komisija v imenu EU že pogodbenica regionalne konvencije OSPAR (17) o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika, |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija v imenu EU že pogodbenica regionalne konvencije OSPAR (17) o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika,

| S. | ker že obstajajo sistemi za poročanje o nepredvidenih izrednih dogodkih, ki med drugim vključujejo letno poročilo konvencije OSPAR o izpustih, razlitjih in emisijah, in ker se za širjenje izkušenj iz takšnih izrednih dogodkov lahko uporabijo neregulativne poti, na primer varnostni bilteni foruma NSOAF, |
| --- | --- |

S.

ker že obstajajo sistemi za poročanje o nepredvidenih izrednih dogodkih, ki med drugim vključujejo letno poročilo konvencije OSPAR o izpustih, razlitjih in emisijah, in ker se za širjenje izkušenj iz takšnih izrednih dogodkov lahko uporabijo neregulativne poti, na primer varnostni bilteni foruma NSOAF,

| T. | ker številni obstoječi sporazumi že opredeljujejo postopke za mednarodno odzivanje ob razlitjih mednarodnega pomena, na primer sporazum združenja OCES (18), |
| --- | --- |

T.

ker številni obstoječi sporazumi že opredeljujejo postopke za mednarodno odzivanje ob razlitjih mednarodnega pomena, na primer sporazum združenja OCES (18),

| U. | ker direktiva EU o strojih velja na splošno za opremo naftnih in plinskih objektov na morju, ne vključuje pa mobilnih vrtalnih enot na morju in opreme na njih, |
| --- | --- |

U.

ker direktiva EU o strojih velja na splošno za opremo naftnih in plinskih objektov na morju, ne vključuje pa mobilnih vrtalnih enot na morju in opreme na njih,

| V. | ker Evropska agencija za pomorsko varnost Komisiji že nudi tehnično pomoč pri razvijanju in izvajanju zakonodaje EU o pomorski varnosti ter izvaja operativne naloge na področju odzivanja ob onesnaženju z nafto, satelitskega spremljanja ter prepoznavanja in sledenja plovilom na dolge razdalje, |
| --- | --- |

V.

ker Evropska agencija za pomorsko varnost Komisiji že nudi tehnično pomoč pri razvijanju in izvajanju zakonodaje EU o pomorski varnosti ter izvaja operativne naloge na področju odzivanja ob onesnaženju z nafto, satelitskega spremljanja ter prepoznavanja in sledenja plovilom na dolge razdalje,

| W. | ker odgovornost za čiščenje razlitja nafte in odgovornost za škodo temeljita na členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa načelo, da mora obremenitev plačati povzročitelj, in sta izraženi v sekundarni zakonodaji, na primer v direktivi o okoljski odgovornosti in direktivi o odpadkih, |
| --- | --- |

W.

ker odgovornost za čiščenje razlitja nafte in odgovornost za škodo temeljita na členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa načelo, da mora obremenitev plačati povzročitelj, in sta izraženi v sekundarni zakonodaji, na primer v direktivi o okoljski odgovornosti in direktivi o odpadkih,

| X. | ker za Severno morje že obstaja prostovoljni sistem nadomestil za onesnaževanje z nafto, |
| --- | --- |

X.

ker za Severno morje že obstaja prostovoljni sistem nadomestil za onesnaževanje z nafto,

Regulativni pristop

| 1. | priznava, da je izdajanje dovoljenj in drugih potrdil za raziskovanje in izkoriščanje virov ogljikovodikov v pristojnosti držav članic, tako da o ustavitvi tovrstnih dejavnosti odločajo same; vendar poudarja, da morajo biti postopki izdajanja dovoljenj v skladu z določenimi skupnimi merili EU, in opozarja, da morajo države članice pri izdajanju dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje zalog ogljikovodikov uporabljati previdnostno načelo; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je izdajanje dovoljenj in drugih potrdil za raziskovanje in izkoriščanje virov ogljikovodikov v pristojnosti držav članic, tako da o ustavitvi tovrstnih dejavnosti odločajo same; vendar poudarja, da morajo biti postopki izdajanja dovoljenj v skladu z določenimi skupnimi merili EU, in opozarja, da morajo države članice pri izdajanju dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje zalog ogljikovodikov uporabljati previdnostno načelo;

| 2. | zato vztraja, da bi bila uvedba moratorija na ravni celotne EU na vse nove globokomorske naftne vrtine nesorazmerna reakcija na potrebo po zagotavljanju visokih varnostnih standardov na celotnem ozemlju EU; |
| --- | --- |

2.

zato vztraja, da bi bila uvedba moratorija na ravni celotne EU na vse nove globokomorske naftne vrtine nesorazmerna reakcija na potrebo po zagotavljanju visokih varnostnih standardov na celotnem ozemlju EU;

| 3. | poudarja, da mora biti v zakonodajnih in ureditvenih okvirjih držav članic zagotovljeno, da vsi izvajalci vrtanja predložijo na podlagi tveganj pripravljeno varnostno analizo za posamezno lokacijo, ki od njih zahteva, da ustreznim nacionalnim zdravstvenim, varnostnim in okoljskim organom v celoti dokažejo, da upoštevajo vsa tveganja posamezne lokacije in druga tveganja ter izvajajo nadzore vsake naprave; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora biti v zakonodajnih in ureditvenih okvirjih držav članic zagotovljeno, da vsi izvajalci vrtanja predložijo na podlagi tveganj pripravljeno varnostno analizo za posamezno lokacijo, ki od njih zahteva, da ustreznim nacionalnim zdravstvenim, varnostnim in okoljskim organom v celoti dokažejo, da upoštevajo vsa tveganja posamezne lokacije in druga tveganja ter izvajajo nadzore vsake naprave;

| 4. | poudarja, da mora biti v zakonodajnih in ureditvenih okvirjih vseh držav članic vzpostavljena stroga ureditev v skladu s trenutnimi najboljšimi praksami, ki od vseh predlogov za vrtanje zahteva varnostno analizo, ki jo je treba odobriti, preden se dejavnost prične, ter vključuje tudi neodvisna zunanja preverjanja in preglede v rednih in ustreznih presledkih, ki jih bodo izvajali neodvisni strokovnjaki; poudarja, da se bo z regulativnimi premori pred pričetkom vrtanja še dodatno zagotovilo upoštevanje vseh tveganj in omejevanje njihovih posledic ter pregledi, ki jih bodo neodvisni strokovnjaki v primernih presledkih izvajali na vsaki napravi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti v zakonodajnih in ureditvenih okvirjih vseh držav članic vzpostavljena stroga ureditev v skladu s trenutnimi najboljšimi praksami, ki od vseh predlogov za vrtanje zahteva varnostno analizo, ki jo je treba odobriti, preden se dejavnost prične, ter vključuje tudi neodvisna zunanja preverjanja in preglede v rednih in ustreznih presledkih, ki jih bodo izvajali neodvisni strokovnjaki; poudarja, da se bo z regulativnimi premori pred pričetkom vrtanja še dodatno zagotovilo upoštevanje vseh tveganj in omejevanje njihovih posledic ter pregledi, ki jih bodo neodvisni strokovnjaki v primernih presledkih izvajali na vsaki napravi;

| 5. | poziva, naj vse varnostne analize postanejo živi in spreminjajoči se dokumenti, ki zahtevajo, da bistvene tehnične spremembe ali spremembe opreme odobrijo ustrezni pristojni organi, ter poudarja, da je treba preglede vseh varnostnih analiz opraviti vsaj vsakih pet let, te preglede pa opravijo tudi neodvisni regulativni organi; poudarja, da morajo biti vsi postopki in vsa oprema, ki so na lokaciji in so namenjeni ukrepanju ob morebitnih eksplozijah, vključeni v varnostno analizo; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj vse varnostne analize postanejo živi in spreminjajoči se dokumenti, ki zahtevajo, da bistvene tehnične spremembe ali spremembe opreme odobrijo ustrezni pristojni organi, ter poudarja, da je treba preglede vseh varnostnih analiz opraviti vsaj vsakih pet let, te preglede pa opravijo tudi neodvisni regulativni organi; poudarja, da morajo biti vsi postopki in vsa oprema, ki so na lokaciji in so namenjeni ukrepanju ob morebitnih eksplozijah, vključeni v varnostno analizo;

| 6. | priznava, da že obstaja omrežje ureditev in najboljših praks, ter meni, da utegne vsak nov posebni predpis EU destabilizirati sedanje omrežje ureditev in razvodeniti uveljavljeni pristop varnostnih analiz ter poudarja, da nova zakonodaja ne sme podvajati ali ogrožati obstoječih najboljših praks; |
| --- | --- |

6.

priznava, da že obstaja omrežje ureditev in najboljših praks, ter meni, da utegne vsak nov posebni predpis EU destabilizirati sedanje omrežje ureditev in razvodeniti uveljavljeni pristop varnostnih analiz ter poudarja, da nova zakonodaja ne sme podvajati ali ogrožati obstoječih najboljših praks;

| 7. | podpira željo Komisije, da bi v sodelovanju z državami članicami dvignili minimalne standarde v EU; meni, da je treba varnostne in okoljske pomisleke upoštevati v vsej zakonodaji ter na vseh območjih pridobivanja nafte in plina na morju izvajati najvišje varnostne in okoljske standarde; poziva k vključitvi neodvisne tretje strani, ki bo povečala raven usklajenosti v primeru nesreče; priporoča, da se ta vloga dodeli Evropski agenciji za pomorsko varnost; |
| --- | --- |

7.

podpira željo Komisije, da bi v sodelovanju z državami članicami dvignili minimalne standarde v EU; meni, da je treba varnostne in okoljske pomisleke upoštevati v vsej zakonodaji ter na vseh območjih pridobivanja nafte in plina na morju izvajati najvišje varnostne in okoljske standarde; poziva k vključitvi neodvisne tretje strani, ki bo povečala raven usklajenosti v primeru nesreče; priporoča, da se ta vloga dodeli Evropski agenciji za pomorsko varnost;

| 8. | poziva k razširitvi področja uporabe direktive o okoljski presoji (19), tako da bi zajeli vse projektne faze na morju (raziskovalna in operativna faza) ter k posebnim zahtevam za okoljske presoje dejavnosti vrtanja v globokih vodah, v zapletenih vrtinah ali težavnih razmerah za vrtanje in prenosa nafte in plina po podvodnih vodih na morskem dnu ali pod njim; poleg tega meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bodo okoljske presoje za projekte na morju, ki bi jih odobrili nacionalni organi, zajemale tudi postopke, ki bi jih morali gospodarski subjekti spoštovati med razgradnjo; poziva Komisijo, naj ponovno preuči zakonske določbe o okoljskih presojah in določi, da je treba te postopke zaupati strokovnjakom, ki so neodvisni od naročnika; |
| --- | --- |

8.

poziva k razširitvi področja uporabe direktive o okoljski presoji (19), tako da bi zajeli vse projektne faze na morju (raziskovalna in operativna faza) ter k posebnim zahtevam za okoljske presoje dejavnosti vrtanja v globokih vodah, v zapletenih vrtinah ali težavnih razmerah za vrtanje in prenosa nafte in plina po podvodnih vodih na morskem dnu ali pod njim; poleg tega meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bodo okoljske presoje za projekte na morju, ki bi jih odobrili nacionalni organi, zajemale tudi postopke, ki bi jih morali gospodarski subjekti spoštovati med razgradnjo; poziva Komisijo, naj ponovno preuči zakonske določbe o okoljskih presojah in določi, da je treba te postopke zaupati strokovnjakom, ki so neodvisni od naročnika;

| 9. | poziva Komisijo, naj preuči veljavni regulativni okvir glede razgradnje obstoječe infrastrukture za vrtanje ter po potrebi z zakonodajo razjasni odgovornost operaterjev za varno odstranitev in finančno odgovornost za vso okoljsko škodo, ki je nastala zaradi razgradnje, ali škodo na vrtini, nastalo po razgradnji; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj preuči veljavni regulativni okvir glede razgradnje obstoječe infrastrukture za vrtanje ter po potrebi z zakonodajo razjasni odgovornost operaterjev za varno odstranitev in finančno odgovornost za vso okoljsko škodo, ki je nastala zaradi razgradnje, ali škodo na vrtini, nastalo po razgradnji;

| 10. | poziva Komisijo, naj preuči argumente za razširitev smotrnih načel, zajetih v njeni zakonodaji za nadzor nad nevarnostmi na kopnem (SEVESO II (20) in III (21)), na zakonodajo za dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju; do takrat in v primeru, da Komisija ne bo predlagala takšne nove zakonodaje, jo poziva, naj ponovno pregleda svoj predlog za direktivo SEVESO III in razširi področje njene uporabe na naftne ploščadi in podvodne plinovode na morskem dnu in pod njim ter na vse faze iskanja nahajališč nafte in plina do opustitve vrtine; pozdravlja obrazložitveni memorandum glede revizije direktive SEVESO II, v katerem Komisija izjavlja, da bo preučila ustrezne načine za okrepitev okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj preuči argumente za razširitev smotrnih načel, zajetih v njeni zakonodaji za nadzor nad nevarnostmi na kopnem (SEVESO II (20) in III (21)), na zakonodajo za dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju; do takrat in v primeru, da Komisija ne bo predlagala takšne nove zakonodaje, jo poziva, naj ponovno pregleda svoj predlog za direktivo SEVESO III in razširi področje njene uporabe na naftne ploščadi in podvodne plinovode na morskem dnu in pod njim ter na vse faze iskanja nahajališč nafte in plina do opustitve vrtine; pozdravlja obrazložitveni memorandum glede revizije direktive SEVESO II, v katerem Komisija izjavlja, da bo preučila ustrezne načine za okrepitev okoljske zakonodaje;

| 11. | ugotavlja, da so dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju izključene iz glavnih določb direktive o industrijskih emisijah (22); predlaga, naj Komisija v okviru prvega pregleda področja uporabe, ki naj bi ga izvedli do 31. decembra 2011, v točko 1.5 priloge I doda dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju, in naj evropski urad odbora IPPC opredeli najboljše razpoložljive prakse za dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju izključene iz glavnih določb direktive o industrijskih emisijah (22); predlaga, naj Komisija v okviru prvega pregleda področja uporabe, ki naj bi ga izvedli do 31. decembra 2011, v točko 1.5 priloge I doda dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju, in naj evropski urad odbora IPPC opredeli najboljše razpoložljive prakse za dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju;

| 12. | pozdravlja namero Komisije, da bo ponovno pregledala Direktivo 92/91/EGS, in poziva k pristopu na osnovi skupnih standardov, da bi preprečili različno obravnavanje delavcev znotraj istega podjetja na različnih lokacijah črpanja plina in nafte; poziva k preglednemu, učinkovitemu in doslednemu naboru pravil, ki mora veljati za vse delavce, zaposlene v tem sektorju, ter k oceni učinkovitosti veljavne zakonodaje in možnosti za prihodnjo uskladitev zakonodaje; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja namero Komisije, da bo ponovno pregledala Direktivo 92/91/EGS, in poziva k pristopu na osnovi skupnih standardov, da bi preprečili različno obravnavanje delavcev znotraj istega podjetja na različnih lokacijah črpanja plina in nafte; poziva k preglednemu, učinkovitemu in doslednemu naboru pravil, ki mora veljati za vse delavce, zaposlene v tem sektorju, ter k oceni učinkovitosti veljavne zakonodaje in možnosti za prihodnjo uskladitev zakonodaje;

| 13. | poziva EU, naj v naftni in plinski industriji spodbuja uporabo smernic Mednarodne organizacije dela za sisteme upravljanja zdravja in varnosti pri delu (ILO-OSH 2001); |
| --- | --- |

13.

poziva EU, naj v naftni in plinski industriji spodbuja uporabo smernic Mednarodne organizacije dela za sisteme upravljanja zdravja in varnosti pri delu (ILO-OSH 2001);

| 14. | vendar opozarja, da je učinkovitost zakonodaje navsezadnje odvisna od kakovosti izvajanja pristojnih evropskih in nacionalnih organov in teles, ki izvajajo, upravljajo in izvršujejo zadevno zakonodajo; meni, da bi morala Komisija budno spremljati dogajanje pri zagotavljanju, da organi držav članic upoštevajo zakonodajo; |
| --- | --- |

14.

vendar opozarja, da je učinkovitost zakonodaje navsezadnje odvisna od kakovosti izvajanja pristojnih evropskih in nacionalnih organov in teles, ki izvajajo, upravljajo in izvršujejo zadevno zakonodajo; meni, da bi morala Komisija budno spremljati dogajanje pri zagotavljanju, da organi držav članic upoštevajo zakonodajo;

| 15. | poudarja, da imajo nekatere države članice že odlične varnostne mehanizme v primerjavi s svetom in Evropo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da imajo nekatere države članice že odlične varnostne mehanizme v primerjavi s svetom in Evropo;

| 16. | poudarja, da je pomembno, da neodvisni usposobljeni strokovnjaki, ki poznajo lokalne razmere, izvajajo redne, raznovrstne in stroge inšpekcijske preglede; meni, da mora sisteme inšpekcijskih pregledov pri izvajalcih vrtanja preveriti tudi tretja oseba; podpira dozdajšnja prizadevanja nekaterih držav članic za povečanje števila strogih inšpekcijskih pregledov; poudarja pomen neodvisnosti nacionalnih organov in preglednega reševanja morebitnih navzkrižij interesov, s katerimi se soočajo inšpektorji pri morebitnih prihodnjih delodajalcih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pomembno, da neodvisni usposobljeni strokovnjaki, ki poznajo lokalne razmere, izvajajo redne, raznovrstne in stroge inšpekcijske preglede; meni, da mora sisteme inšpekcijskih pregledov pri izvajalcih vrtanja preveriti tudi tretja oseba; podpira dozdajšnja prizadevanja nekaterih držav članic za povečanje števila strogih inšpekcijskih pregledov; poudarja pomen neodvisnosti nacionalnih organov in preglednega reševanja morebitnih navzkrižij interesov, s katerimi se soočajo inšpektorji pri morebitnih prihodnjih delodajalcih;

| 17. | poudarja, da število izkušenih inšpektorjev ni neomejeno, in poziva k nadaljnjim vlaganjem v razvoj bolj kvalificirane inšpekcijske mreže v državah članicah; poziva Komisijo, naj preuči načine, kako lahko pomaga državam članicam razviti lastne inšpektorate; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da število izkušenih inšpektorjev ni neomejeno, in poziva k nadaljnjim vlaganjem v razvoj bolj kvalificirane inšpekcijske mreže v državah članicah; poziva Komisijo, naj preuči načine, kako lahko pomaga državam članicam razviti lastne inšpektorate;

| 18. | poudarja, da so potrebni učinkoviti nadzorni sistemi inšpekcijskih organov, ki uporabljajo inovativne metode, kot so posebni pregledi delovnega časa ali reševalnih akcij, ter da mora obstajati možnost sankcij za kršitve v zvezi z zdravjem in varnostjo delavcev; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so potrebni učinkoviti nadzorni sistemi inšpekcijskih organov, ki uporabljajo inovativne metode, kot so posebni pregledi delovnega časa ali reševalnih akcij, ter da mora obstajati možnost sankcij za kršitve v zvezi z zdravjem in varnostjo delavcev;

| 19. | ugotavlja, da mora sisteme inšpekcijskih pregledov pri izvajalcih preveriti tretja stran in izvajati pa je treba tudi inšpekcijske preglede na ravni EU ter da je treba preglede plovil razširiti na naftne in plinske ploščadi na morju; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da mora sisteme inšpekcijskih pregledov pri izvajalcih preveriti tretja stran in izvajati pa je treba tudi inšpekcijske preglede na ravni EU ter da je treba preglede plovil razširiti na naftne in plinske ploščadi na morju;

| 20. | priznava, da bi lahko pri nekaterih manj obsežnih operacijah s skupnim delom inšpektoratov dosegli ekonomijo obsega za države članice; |
| --- | --- |

20.

priznava, da bi lahko pri nekaterih manj obsežnih operacijah s skupnim delom inšpektoratov dosegli ekonomijo obsega za države članice;

| 21. | poudarja, da vsaka morebitna širitev zakonodaje EU o proizvodih na opremo naprav na morju upoštevati, da so glede na hiter tehnološki napredek lahko preveč natančna določila kmalu odveč; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da vsaka morebitna širitev zakonodaje EU o proizvodih na opremo naprav na morju upoštevati, da so glede na hiter tehnološki napredek lahko preveč natančna določila kmalu odveč;

| 22. | se boji, da "nadzornik nadzornikov" na ravni EU ne bo ustrezna dodana vrednost oziroma utemeljitev za odtegnitev že tako premalo številnih regulativnih virov od pristojnih nacionalnih organov; priznava potencial številnih izkušenj Evropske agencije za pomorsko varnost na področju preprečevanja nesreč zaradi razlitij nafte, spremljanja in zaznavanja in meni, da je treba zbiranje podatkov, primerjavo najboljših praks in usklajevanje virov za odziv usklajevati na ravni EU; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi evropski regulativni organ za dejavnosti na morju, ki povezuje evropske regulatorje, kot na primer organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, lahko zagotovil dodano vrednost in okrepil izvrševanje ter izvajanje najvišjih standardov v vsej EU; |
| --- | --- |

22.

se boji, da "nadzornik nadzornikov" na ravni EU ne bo ustrezna dodana vrednost oziroma utemeljitev za odtegnitev že tako premalo številnih regulativnih virov od pristojnih nacionalnih organov; priznava potencial številnih izkušenj Evropske agencije za pomorsko varnost na področju preprečevanja nesreč zaradi razlitij nafte, spremljanja in zaznavanja in meni, da je treba zbiranje podatkov, primerjavo najboljših praks in usklajevanje virov za odziv usklajevati na ravni EU; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi evropski regulativni organ za dejavnosti na morju, ki povezuje evropske regulatorje, kot na primer organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, lahko zagotovil dodano vrednost in okrepil izvrševanje ter izvajanje najvišjih standardov v vsej EU;

Preprečevanje, izmenjava informacij in najboljša praksa

| 23. | poudarja pomen regionalnih pobud kot prve stopnje večstranskega delovanja in meni, da bi lahko za države članice ob Sredozemskem, Baltskem in Črnem morju ustanovili forume po zgledu foruma NSOAF za Severno morje, ki bi nadzirali sprejemanje in izvajanje minimalnih standardov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije, da ustanovi Forum organov, pristojnih za dejavnosti v Sredozemskem morju (Mediterranean Offshore Authorities Forum, MOAF), in spodbuja sodelovanje držav, ki niso članice EU; meni, da bi morali standardi in pravila, sprejeti v EU, upoštevati okoljske vidike v zvezi raziskovanjem ogljikovodikov v tretjih državah; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen regionalnih pobud kot prve stopnje večstranskega delovanja in meni, da bi lahko za države članice ob Sredozemskem, Baltskem in Črnem morju ustanovili forume po zgledu foruma NSOAF za Severno morje, ki bi nadzirali sprejemanje in izvajanje minimalnih standardov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije, da ustanovi Forum organov, pristojnih za dejavnosti v Sredozemskem morju (Mediterranean Offshore Authorities Forum, MOAF), in spodbuja sodelovanje držav, ki niso članice EU; meni, da bi morali standardi in pravila, sprejeti v EU, upoštevati okoljske vidike v zvezi raziskovanjem ogljikovodikov v tretjih državah;

| 24. | priznava, da so na različnih morskih območjih razmere različne, vendar meni, da bi po potrebi moralo potekati usklajevanje regionalnih pobud med forumi, kar bi zagotavljalo najboljše prakse na ravni EU; poudarja, da bi morala Komisija aktivno sodelovati v teh forumih; |
| --- | --- |

24.

priznava, da so na različnih morskih območjih razmere različne, vendar meni, da bi po potrebi moralo potekati usklajevanje regionalnih pobud med forumi, kar bi zagotavljalo najboljše prakse na ravni EU; poudarja, da bi morala Komisija aktivno sodelovati v teh forumih;

| 25. | pozdravlja pobudo Komisije, da začne s skupnimi srečanji med EU in Forumom organov, pristojnih za dejavnosti v Severnem morju (NSOAF), ki pomenijo priložnost za izmenjavo najboljših praks v EU; poudarja, da bi morali ta srečanja ocenjevati udeleženci; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobudo Komisije, da začne s skupnimi srečanji med EU in Forumom organov, pristojnih za dejavnosti v Severnem morju (NSOAF), ki pomenijo priložnost za izmenjavo najboljših praks v EU; poudarja, da bi morali ta srečanja ocenjevati udeleženci;

| 26. | pozdravlja odločitev Mednarodnega združenja proizvajalcev nafte in plina, da po nesreči v Mehiškem zalivu ustanovi Svetovno industrijsko skupino za odzivanje (GIRG); poziva ga, naj pri izmenjavi informacij in sodelovanju z oblastmi deluje pregledno; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja odločitev Mednarodnega združenja proizvajalcev nafte in plina, da po nesreči v Mehiškem zalivu ustanovi Svetovno industrijsko skupino za odzivanje (GIRG); poziva ga, naj pri izmenjavi informacij in sodelovanju z oblastmi deluje pregledno;

| 27. | poudarja varnostne prednosti programov za soudeležbo delovne sile; podpira tesne povezave in skupne pobude med industrijskimi panogami, delovno silo in nacionalnimi pristojnimi organi na področju zdravstva, varnosti in varstva okolja; |
| --- | --- |

27.

poudarja varnostne prednosti programov za soudeležbo delovne sile; podpira tesne povezave in skupne pobude med industrijskimi panogami, delovno silo in nacionalnimi pristojnimi organi na področju zdravstva, varnosti in varstva okolja;

| 28. | poudarja, da so v sektorju pridobivanja nafte in plina na morju zelo velika tveganja za zdravje in varnost delavcev zaradi občasnih skrajnih okoljskih razmer, delovnega časa v 12-urnih delovnih izmenah in odmaknjenosti, ter priznava, da so delovne razmere za te delavce urejene in da mora ostati tako še naprej, da bi čim bolj zmanjšali možnost človeške napake in zaščitili delavce; zato priporoča, naj bo delavcem zagotovljeno ustrezno zavarovanje, sorazmerno z možnimi tveganji; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so v sektorju pridobivanja nafte in plina na morju zelo velika tveganja za zdravje in varnost delavcev zaradi občasnih skrajnih okoljskih razmer, delovnega časa v 12-urnih delovnih izmenah in odmaknjenosti, ter priznava, da so delovne razmere za te delavce urejene in da mora ostati tako še naprej, da bi čim bolj zmanjšali možnost človeške napake in zaščitili delavce; zato priporoča, naj bo delavcem zagotovljeno ustrezno zavarovanje, sorazmerno z možnimi tveganji;

| 29. | meni, da je treba razviti kulturo preprečevanja na področju zdravja in varnosti, k temu pa pritegniti delodajalce in sindikate ter zagotoviti aktivno udeležbo delavcev, zlasti prek posvetovanja z delavci ter njihovega vključevanja v razvoj in izvajanje varnostnih postopkov, pa tudi z obveščanjem o morebitnih tveganjih, povezanih z njihovim delom; poudarja pomen preverjanja in spremljanja teh postopkov v vsej vodstveni hierarhiji, da bi zagotovili usposobljenost in odgovornost višjega vodstva v primeru nesreč ali pomanjkljive varnosti; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba razviti kulturo preprečevanja na področju zdravja in varnosti, k temu pa pritegniti delodajalce in sindikate ter zagotoviti aktivno udeležbo delavcev, zlasti prek posvetovanja z delavci ter njihovega vključevanja v razvoj in izvajanje varnostnih postopkov, pa tudi z obveščanjem o morebitnih tveganjih, povezanih z njihovim delom; poudarja pomen preverjanja in spremljanja teh postopkov v vsej vodstveni hierarhiji, da bi zagotovili usposobljenost in odgovornost višjega vodstva v primeru nesreč ali pomanjkljive varnosti;

| 30. | poziva panogo, naj si prek svojih organizacij prizadeva za kulturo resnične varnosti, tako na morju kot v pisarniškem okolju; zato spodbuja redna usposabljanja vseh začasno in stalno zaposlenih delavcev ter delodajalcev; |
| --- | --- |

30.

poziva panogo, naj si prek svojih organizacij prizadeva za kulturo resnične varnosti, tako na morju kot v pisarniškem okolju; zato spodbuja redna usposabljanja vseh začasno in stalno zaposlenih delavcev ter delodajalcev;

| 31. | poziva Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja skupnih visokih varnostnih standardov ter sistemov za odpravljanje in omejevanje tveganj, ki bodo po potrebi omogočali hitro in učinkovito odzivanje; poziva tudi, naj se v državah članicah EU določijo zahteve glede usposabljanja delavcev, zunanjih izvajalcev in podizvajalcev, ki opravljajo izredno nevarne naloge, in se uskladijo, tako da bo v vseh evropskih vodah zagotovljeno dosledno izvajanje; poziva Komisijo, naj s svojimi mednarodnimi partnerji preuči možnost svetovne pobude o pravilih za zdravje in varnost delavcev, ki naj bi se redno posodabljali, da bi sledili tehnološkemu napredku; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja skupnih visokih varnostnih standardov ter sistemov za odpravljanje in omejevanje tveganj, ki bodo po potrebi omogočali hitro in učinkovito odzivanje; poziva tudi, naj se v državah članicah EU določijo zahteve glede usposabljanja delavcev, zunanjih izvajalcev in podizvajalcev, ki opravljajo izredno nevarne naloge, in se uskladijo, tako da bo v vseh evropskih vodah zagotovljeno dosledno izvajanje; poziva Komisijo, naj s svojimi mednarodnimi partnerji preuči možnost svetovne pobude o pravilih za zdravje in varnost delavcev, ki naj bi se redno posodabljali, da bi sledili tehnološkemu napredku;

| 32. | poziva države članice, naj dovolijo le notranje in zunanje usposabljanje s certifikatom; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj dovolijo le notranje in zunanje usposabljanje s certifikatom;

| 33. | pozdravlja programe mednarodne izmenjave in skupnega usposabljanja za osebje pristojnih nacionalnih organov ter poziva Komisijo in države članice, naj jih spodbujajo s predlogi pobud; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja programe mednarodne izmenjave in skupnega usposabljanja za osebje pristojnih nacionalnih organov ter poziva Komisijo in države članice, naj jih spodbujajo s predlogi pobud;

| 34. | zahteva stroga merila za varnost, zaščito zdravja in usposabljanje podizvajalcev, ki morajo imeti zahtevane kvalifikacije za opravljanje vzdrževalnega in gradbenega dela na svojem strokovnem področju; delavci, vključno z zunanjimi izvajalci in podizvajalci ter delavskimi organizacijami, morajo biti pred izvajanjem dela obveščeni o vseh tveganjih, ki jih zajema; |
| --- | --- |

34.

zahteva stroga merila za varnost, zaščito zdravja in usposabljanje podizvajalcev, ki morajo imeti zahtevane kvalifikacije za opravljanje vzdrževalnega in gradbenega dela na svojem strokovnem področju; delavci, vključno z zunanjimi izvajalci in podizvajalci ter delavskimi organizacijami, morajo biti pred izvajanjem dela obveščeni o vseh tveganjih, ki jih zajema;

| 35. | poudarja, da so tudi delavci v nadaljnji proizvodni verigi na morju ali na kopnem izpostavljeni izjemno visokim zdravstvenim in varnostnim tveganjem; poziva države članice, naj te zaposlene vključijo v svoje dejavnosti urejanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so tudi delavci v nadaljnji proizvodni verigi na morju ali na kopnem izpostavljeni izjemno visokim zdravstvenim in varnostnim tveganjem; poziva države članice, naj te zaposlene vključijo v svoje dejavnosti urejanja;

| 36. | meni, da bi morala biti delavcem, ki opravljajo dejavnosti na področju pridobivanja nafte in plina na morju, zagotovljena posebna zdravniška oskrba in spremljanje; priporoča zdravniške preglede fizičnega in psihičnega stanja delavcev najmanj enkrat letno; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morala biti delavcem, ki opravljajo dejavnosti na področju pridobivanja nafte in plina na morju, zagotovljena posebna zdravniška oskrba in spremljanje; priporoča zdravniške preglede fizičnega in psihičnega stanja delavcev najmanj enkrat letno;

| 37. | poziva, naj se odobri mehanizem za ocenjevanje tveganja, ki so mu izpostavljeni delavci, in naj se ta ocena upošteva pri izračunavanju plač teh delavcev; |
| --- | --- |

37.

poziva, naj se odobri mehanizem za ocenjevanje tveganja, ki so mu izpostavljeni delavci, in naj se ta ocena upošteva pri izračunavanju plač teh delavcev;

| 38. | poziva panogo, naj sledi najboljšim praksam v zvezi s predstavniki za varnost; zaposleni bi morali imeti možnost, da izvolijo predstavnika, ki bi sodeloval pri varnostnih vprašanjih na vseh ravneh delovanja in postopka odločanja; meni tudi, da bi morali zaposleni imeti možnost, da pristojnim organom anonimno prijavijo pomanjkanje varnosti ali tveganje in so pri tem zaščiteni pred nadlegovanjem; |
| --- | --- |

38.

poziva panogo, naj sledi najboljšim praksam v zvezi s predstavniki za varnost; zaposleni bi morali imeti možnost, da izvolijo predstavnika, ki bi sodeloval pri varnostnih vprašanjih na vseh ravneh delovanja in postopka odločanja; meni tudi, da bi morali zaposleni imeti možnost, da pristojnim organom anonimno prijavijo pomanjkanje varnosti ali tveganje in so pri tem zaščiteni pred nadlegovanjem;

| 39. | podpira večja prizadevanja za izmenjavo najboljših praks glede zakonske ureditve, standardov in postopkov ter pri poročanju in upravljanju nepredvidenih izrednih dogodkov med državami članicami, vključno z znanstvenimi mnenji, ureditvijo operativne varnosti in varovanja okolja, obvladovanjem tveganj, postopki odzivanja itd.; |
| --- | --- |

39.

podpira večja prizadevanja za izmenjavo najboljših praks glede zakonske ureditve, standardov in postopkov ter pri poročanju in upravljanju nepredvidenih izrednih dogodkov med državami članicami, vključno z znanstvenimi mnenji, ureditvijo operativne varnosti in varovanja okolja, obvladovanjem tveganj, postopki odzivanja itd.;

| 40. | priznava, da se informacije že izmenjujejo, tako v regulativnih skupinah kot poslovnih partnerstvih in skupnih podjemih; je stališča, da si varnosti ne more nihče lastiti; |
| --- | --- |

40.

priznava, da se informacije že izmenjujejo, tako v regulativnih skupinah kot poslovnih partnerstvih in skupnih podjemih; je stališča, da si varnosti ne more nihče lastiti;

| 41. | poziva nacionalne pristojne organe, naj združujejo, izmenjujejo in objavljajo informacije iz poročil o nepredvidenih izrednih dogodkih, ob tem pa ustrezno upoštevajo občutljive poslovne informacije, da bodo uporabili izkušnje iz preteklosti; priznava, da lahko utrjevanje ter dodatno usklajevanje obstoječih praks in poročanja o nepredvidenih izrednih dogodkih pomaga pri zagotavljanju preglednosti in doslednosti na celotnem ozemlju EU; meni, da je treba te informacije izmenjati čim prej po nepredvidenem izrednem dogodku in vanje med drugim vključiti nesreče na delovnem mestu, okvare strojev, izpuste ogljikovodikov in druge nevarne nepredvidene izredne dogodke; pozdravlja mednarodne pobude, vključno z delovno skupino skupine G-20, za pomoč pri zagotavljanju splošnega znanja o nepredvidenih izrednih dogodkih in potrebnih sanacijskih ukrepih na svetovni ravni; |
| --- | --- |

41.

poziva nacionalne pristojne organe, naj združujejo, izmenjujejo in objavljajo informacije iz poročil o nepredvidenih izrednih dogodkih, ob tem pa ustrezno upoštevajo občutljive poslovne informacije, da bodo uporabili izkušnje iz preteklosti; priznava, da lahko utrjevanje ter dodatno usklajevanje obstoječih praks in poročanja o nepredvidenih izrednih dogodkih pomaga pri zagotavljanju preglednosti in doslednosti na celotnem ozemlju EU; meni, da je treba te informacije izmenjati čim prej po nepredvidenem izrednem dogodku in vanje med drugim vključiti nesreče na delovnem mestu, okvare strojev, izpuste ogljikovodikov in druge nevarne nepredvidene izredne dogodke; pozdravlja mednarodne pobude, vključno z delovno skupino skupine G-20, za pomoč pri zagotavljanju splošnega znanja o nepredvidenih izrednih dogodkih in potrebnih sanacijskih ukrepih na svetovni ravni;

| 42. | meni, da bi morala Komisija oceniti ovrednotiti učinkovitost različnih obstoječih informacijskih poti, upravičenost racionalizacije in/ali vzpostavljanja novih mednarodnih sistemov, ob čemer bi morala ustrezno upoštevati s tem povezano upravno breme; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morala Komisija oceniti ovrednotiti učinkovitost različnih obstoječih informacijskih poti, upravičenost racionalizacije in/ali vzpostavljanja novih mednarodnih sistemov, ob čemer bi morala ustrezno upoštevati s tem povezano upravno breme;

Izdaja dovoljenj in soglasij za vrtanje

| 43. | se zaveda razlike med dovoljenjem in soglasjem za vrtanje, in ugotavlja, da imetnik dovoljenja ni nujno izvajalec vrtanja; meni, da bi moral biti med podelitvijo dovoljenja in začetkom vrtanja "regulativni premor"; |
| --- | --- |

43.

se zaveda razlike med dovoljenjem in soglasjem za vrtanje, in ugotavlja, da imetnik dovoljenja ni nujno izvajalec vrtanja; meni, da bi moral biti med podelitvijo dovoljenja in začetkom vrtanja "regulativni premor";

| 44. | predlaga, naj se funkcija izdaje dovoljenj v vseh državah članicah loči od zdravstvene in varnostne funkcije; meni, da bi morala Komisija sodelovati z državami članicami pri oblikovanju skupnih, preglednih in objektivnih meril za izdajo dovoljenj ter zagotoviti, da se funkcija izdaje dovoljenj loči od zdravstvene in varnostne funkcije, da bi tako zmanjšala tveganje za navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

44.

predlaga, naj se funkcija izdaje dovoljenj v vseh državah članicah loči od zdravstvene in varnostne funkcije; meni, da bi morala Komisija sodelovati z državami članicami pri oblikovanju skupnih, preglednih in objektivnih meril za izdajo dovoljenj ter zagotoviti, da se funkcija izdaje dovoljenj loči od zdravstvene in varnostne funkcije, da bi tako zmanjšala tveganje za navzkrižje interesov;

| 45. | opozarja, da se številne naprave v vodah EU starajo; pozdravlja poskuse za izboljšanje neoporečnosti delovanja obstoječih ploščadi; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da se številne naprave v vodah EU starajo; pozdravlja poskuse za izboljšanje neoporečnosti delovanja obstoječih ploščadi;

| 46. | meni, da morajo subjekti s področja nafte in plina v postopku izdajanja dovoljenja in v celotnem operacijskem obdobju ter v vseh fazah projekta na morju (raziskovalna in operativna faza ter razgradnja) izkazati, da imajo dovolj finančnih zmogljivosti za zagotovitev sanacije okoljske škode, ki jo povzročijo specifične dejavnosti, ki jih izvajajo, vključno z malo verjetnimi nesrečami s hudimi posledicami: bodisi z obveznimi vzajemnimi panožnimi sistemi, z obveznim zavarovanjem ali z mešanimi shemami, ki zagotavljajo finančno varnost; |
| --- | --- |

46.

meni, da morajo subjekti s področja nafte in plina v postopku izdajanja dovoljenja in v celotnem operacijskem obdobju ter v vseh fazah projekta na morju (raziskovalna in operativna faza ter razgradnja) izkazati, da imajo dovolj finančnih zmogljivosti za zagotovitev sanacije okoljske škode, ki jo povzročijo specifične dejavnosti, ki jih izvajajo, vključno z malo verjetnimi nesrečami s hudimi posledicami: bodisi z obveznimi vzajemnimi panožnimi sistemi, z obveznim zavarovanjem ali z mešanimi shemami, ki zagotavljajo finančno varnost;

Načrtovanje izrednih ukrepov

| 47. | zagovarja poseben načrt izrednih ukrepov za vsako lokacijo posebej, v katerem bi morala biti ob vrtalnih načrtih za morebitne rezervne vrtine opredeljena tveganja, ocenjeni morebitni viri in posledice onesnaženja ter začrtana odzivna strategija; priporoča, naj izvajalci, ki pridobijo dovoljenje, kot pogoj za pridobitev soglasja za vrtanje izvedejo okoljsko oceno vpliva in predložijo načrt izrednih ukrepov vsaj dva meseca pred začetkom izvajanja del; če gre za zapletene vrtine ali težavne razmere za vrtanje, pa je treba načrt izrednih ukrepov oceniti, se o njem posvetovati in ga odobriti še z drugimi procesi regulativnega potrjevanja (na primer tistimi v zvezi z vplivi na okolje ali zasnovo vrtin); meni, da se izvajanje del nikakor ne sme začeti, dokler načrt izrednih ukrepov ni potrjen s strani države članice, v kateri se bo izvajalo delo; vztraja, da ga mora nacionalni pristojni organ ob ustreznem varstvu podatkov objaviti; |
| --- | --- |

47.

zagovarja poseben načrt izrednih ukrepov za vsako lokacijo posebej, v katerem bi morala biti ob vrtalnih načrtih za morebitne rezervne vrtine opredeljena tveganja, ocenjeni morebitni viri in posledice onesnaženja ter začrtana odzivna strategija; priporoča, naj izvajalci, ki pridobijo dovoljenje, kot pogoj za pridobitev soglasja za vrtanje izvedejo okoljsko oceno vpliva in predložijo načrt izrednih ukrepov vsaj dva meseca pred začetkom izvajanja del; če gre za zapletene vrtine ali težavne razmere za vrtanje, pa je treba načrt izrednih ukrepov oceniti, se o njem posvetovati in ga odobriti še z drugimi procesi regulativnega potrjevanja (na primer tistimi v zvezi z vplivi na okolje ali zasnovo vrtin); meni, da se izvajanje del nikakor ne sme začeti, dokler načrt izrednih ukrepov ni potrjen s strani države članice, v kateri se bo izvajalo delo; vztraja, da ga mora nacionalni pristojni organ ob ustreznem varstvu podatkov objaviti;

| 48. | poziva države članice, naj pripravijo, dopolnijo ali posodobijo nacionalne načrte izrednih ukrepov in v njih natančno navedejo hierarhično strukturo in mehanizme za pridobitev nacionalnih sredstev, ki bi jih v primeru razlitja uporabili skupaj s panožnimi viri; poziva države članice, naj pri pripravi regionalnih načrtov izrednih ukrepov sodelujejo med seboj in s sosednjimi državami EU; poziva, naj te načrte posredujejo Evropski agenciji za pomorsko varnost; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj pripravijo, dopolnijo ali posodobijo nacionalne načrte izrednih ukrepov in v njih natančno navedejo hierarhično strukturo in mehanizme za pridobitev nacionalnih sredstev, ki bi jih v primeru razlitja uporabili skupaj s panožnimi viri; poziva države članice, naj pri pripravi regionalnih načrtov izrednih ukrepov sodelujejo med seboj in s sosednjimi državami EU; poziva, naj te načrte posredujejo Evropski agenciji za pomorsko varnost;

| 49. | ugotavlja, da so nedavni dogodki opozorili na nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in plina na morju za pomorski promet in morsko okolje; meni, da bi bilo treba uporabo zmogljivosti za odzivanje Evropske agencije za pomorsko varnost izrecno razširiti na preprečevanje onesnaževanja, ki izvira iz tovrstnih dejavnosti, in ustrezno ukrepanje; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da so nedavni dogodki opozorili na nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in plina na morju za pomorski promet in morsko okolje; meni, da bi bilo treba uporabo zmogljivosti za odzivanje Evropske agencije za pomorsko varnost izrecno razširiti na preprečevanje onesnaževanja, ki izvira iz tovrstnih dejavnosti, in ustrezno ukrepanje;

| 50. | predlaga, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost v svojih seznamih zajeti vse zadevne javne in panožne vire, da bi lahko najbolje izvajala usklajevanje v primeru večjega nepredvidenega izrednega dogodka; |
| --- | --- |

50.

predlaga, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost v svojih seznamih zajeti vse zadevne javne in panožne vire, da bi lahko najbolje izvajala usklajevanje v primeru večjega nepredvidenega izrednega dogodka;

| 51. | predlaga, da mora biti bistveni del kriznih načrtov razpoložljiva oprema za omejevanje morebitnih razlitij, in sicer na voljo v bližini ploščadi in naprav, da bi jo lahko v primeru nesreče hitro uporabili; |
| --- | --- |

51.

predlaga, da mora biti bistveni del kriznih načrtov razpoložljiva oprema za omejevanje morebitnih razlitij, in sicer na voljo v bližini ploščadi in naprav, da bi jo lahko v primeru nesreče hitro uporabili;

| 52. | poziva družbe, naj še naprej odvajajo sredstva za raziskave in razvoj novih tehnologij za preprečevanje in sanacijo nesreč; poudarja, da je treba vsako tehnologijo za odzivanje ob nesrečah, preden se doda potrjenemu načrtu izrednih ukrepov, neodvisno preskusiti, oceniti in odobriti; |
| --- | --- |

52.

poziva družbe, naj še naprej odvajajo sredstva za raziskave in razvoj novih tehnologij za preprečevanje in sanacijo nesreč; poudarja, da je treba vsako tehnologijo za odzivanje ob nesrečah, preden se doda potrjenemu načrtu izrednih ukrepov, neodvisno preskusiti, oceniti in odobriti;

| 53. | meni, da je ključnega pomena opravljanje ciljno usmerjenih in inovativnih znanstvenih raziskav, da bi omogočili uporabo samodejnih sistemov za spremljanje dejavnosti na vrtalnih ploščadih in zaprtij ter posledično povečali zanesljivost vrtanja, izkoriščanja in sistemov za požarno varnost v ekstremnih vremenskih pogojih; |
| --- | --- |

53.

meni, da je ključnega pomena opravljanje ciljno usmerjenih in inovativnih znanstvenih raziskav, da bi omogočili uporabo samodejnih sistemov za spremljanje dejavnosti na vrtalnih ploščadih in zaprtij ter posledično povečali zanesljivost vrtanja, izkoriščanja in sistemov za požarno varnost v ekstremnih vremenskih pogojih;

| 54. | zagovarja strog nadzor ter nadaljnje preskušanje in ocenjevanje okoljskega vpliva kemičnih disperzijskih sredstev (in načrtov kriznega odzivanja, ki vključujejo uporabo kemičnih disperzijskih sredstev), da bi zagotovili njihovo trajnost v primeru razlitja in preprečili posledice za javno zdravje in okolje; poziva Komisijo, naj da podrobneje preučiti vplive tovrstnih kemikalij, po potrebi tudi prek raziskovalnih programov EU; |
| --- | --- |

54.

zagovarja strog nadzor ter nadaljnje preskušanje in ocenjevanje okoljskega vpliva kemičnih disperzijskih sredstev (in načrtov kriznega odzivanja, ki vključujejo uporabo kemičnih disperzijskih sredstev), da bi zagotovili njihovo trajnost v primeru razlitja in preprečili posledice za javno zdravje in okolje; poziva Komisijo, naj da podrobneje preučiti vplive tovrstnih kemikalij, po potrebi tudi prek raziskovalnih programov EU;

Odzivanje na nesreče

| 55. | priznava, da je za odzivanje na nesreče prvenstveno odgovorna panoga; pozdravlja skupne panožne pobude za razvoj, pridobitev in uporabo virov za ukrepanje v primerih razlitja nafte; poudarja, da ima javni sektor pomembno vlogo pri zakonskem urejanju, varnosti in usklajevanju odzivanja ob nesrečah; |
| --- | --- |

55.

priznava, da je za odzivanje na nesreče prvenstveno odgovorna panoga; pozdravlja skupne panožne pobude za razvoj, pridobitev in uporabo virov za ukrepanje v primerih razlitja nafte; poudarja, da ima javni sektor pomembno vlogo pri zakonskem urejanju, varnosti in usklajevanju odzivanja ob nesrečah;

| 56. | priporoča, da se nameni več pozornosti sistematičnemu usposabljanju, predvsem praktični uporabi opreme za odzivanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

56.

priporoča, da se nameni več pozornosti sistematičnemu usposabljanju, predvsem praktični uporabi opreme za odzivanje ob nesrečah;

| 57. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da so v sistem izdaje dovoljenj vključeni finančni instrumenti za zaščito, ki v primeru večjih nepredvidenih izrednih dogodkov omogočajo takojšnje aktiviranje potrebnih finančnih virov za nadomestitev gospodarske, družbene in okoljske škode, ki jo je povzročilo razlitje nafte ali uhajanje plina; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da so v sistem izdaje dovoljenj vključeni finančni instrumenti za zaščito, ki v primeru večjih nepredvidenih izrednih dogodkov omogočajo takojšnje aktiviranje potrebnih finančnih virov za nadomestitev gospodarske, družbene in okoljske škode, ki jo je povzročilo razlitje nafte ali uhajanje plina;

| 58. | pozdravlja prizadevanja Komisije za razširitev mandata Evropske agencije za pomorsko varnost, da bi poleg plovil vključeval tudi objekte na morju; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja prizadevanja Komisije za razširitev mandata Evropske agencije za pomorsko varnost, da bi poleg plovil vključeval tudi objekte na morju;

| 59. | ugotavlja, da bo uporabo strokovnega znanja in virov Evropske agencije za pomorsko varnost določila revidirana uredba o Evropski agenciji za pomorsko varnost, vendar bi jo bilo treba izrecno razširiti na odzivanje ob onesnaženju zaradi raziskovanj nafte in plina, po potrebi pa bi morala biti možna po vsej EU in v sosednjih državah; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da bo uporabo strokovnega znanja in virov Evropske agencije za pomorsko varnost določila revidirana uredba o Evropski agenciji za pomorsko varnost, vendar bi jo bilo treba izrecno razširiti na odzivanje ob onesnaženju zaradi raziskovanj nafte in plina, po potrebi pa bi morala biti možna po vsej EU in v sosednjih državah;

| 60. | meni, da se orodji za odzivanje in nadzorovanje, razviti na ravni EU, namreč mreža plovil Evropske agencije za pomorsko varnost v pripravljenosti za ukrepanje po razlitju nafte in sistem za spremljanje in zaznavanje razlitij nafte CleanSeaNet, lahko uporabljata pri nepredvidenih izrednih dogodkih ali nesrečah na napravah na morju; |
| --- | --- |

60.

meni, da se orodji za odzivanje in nadzorovanje, razviti na ravni EU, namreč mreža plovil Evropske agencije za pomorsko varnost v pripravljenosti za ukrepanje po razlitju nafte in sistem za spremljanje in zaznavanje razlitij nafte CleanSeaNet, lahko uporabljata pri nepredvidenih izrednih dogodkih ali nesrečah na napravah na morju;

| 61. | priporoča uporabo storitve Evropske agencije za pomorsko varnost CleanSeaNet za spremljanje naftnih ploščadi in nezakonitih izpustov s plovil; se zaveda, da je mogoče 50 % posnetkov, ki jih trenutno prejema CleanSeaNet, uporabiti za spremljanje naftnih ploščadi; |
| --- | --- |

61.

priporoča uporabo storitve Evropske agencije za pomorsko varnost CleanSeaNet za spremljanje naftnih ploščadi in nezakonitih izpustov s plovil; se zaveda, da je mogoče 50 % posnetkov, ki jih trenutno prejema CleanSeaNet, uporabiti za spremljanje naftnih ploščadi;

| 62. | zato priporoča uporabo mreže plovil Evropske agencije za pomorsko varnost v pripravljenosti za ukrepanje po razlitju nafte po pregledu naslednjih točk:






  (a) | vsa plovila ne morejo delovati v okoljih s plameniščem pod 60°; |
| --- | --- | --- |

62.

zato priporoča uporabo mreže plovil Evropske agencije za pomorsko varnost v pripravljenosti za ukrepanje po razlitju nafte po pregledu naslednjih točk:

(a)

vsa plovila ne morejo delovati v okoljih s plameniščem pod 60°;

| (b) | pogodbe je treba izboljšati, da bodo omogočale daljše ukrepanje po razlitju nafte; |
| --- | --- |

(b)

pogodbe je treba izboljšati, da bodo omogočale daljše ukrepanje po razlitju nafte;

| (c) | zapolniti je treba vrzeli v trenutni mreži; |
| --- | --- |

(c)

zapolniti je treba vrzeli v trenutni mreži;

| (d) | meni, da je treba preučiti nove tehnike, kot je delo z mrežami, ki vpijajo nafto; |
| --- | --- |

(d)

meni, da je treba preučiti nove tehnike, kot je delo z mrežami, ki vpijajo nafto;

| 63. | ponovno poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge za ustanovitev evropske enote civilne zaščite, osnovane na evropskem mehanizmu civilne zaščite, in naj skupaj z državami članicami razvije akcijski načrt, v katerem bi bili zajeti posebni mehanizmi, ki bi EU omogočili spoprijemanje s hudim onesnaženjem zaradi naftnih ploščadi na morju, vključno s podvodnimi naftovodi in plinovodi na morskem dnu ali pod njim; |
| --- | --- |

63.

ponovno poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge za ustanovitev evropske enote civilne zaščite, osnovane na evropskem mehanizmu civilne zaščite, in naj skupaj z državami članicami razvije akcijski načrt, v katerem bi bili zajeti posebni mehanizmi, ki bi EU omogočili spoprijemanje s hudim onesnaženjem zaradi naftnih ploščadi na morju, vključno s podvodnimi naftovodi in plinovodi na morskem dnu ali pod njim;

| 64. | priznava pomembno vlogo centra za spremljanje in informiranje (23), ki dopolnjuje mehanizme držav članic in gospodarskih panog za odzivanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

64.

priznava pomembno vlogo centra za spremljanje in informiranje (23), ki dopolnjuje mehanizme držav članic in gospodarskih panog za odzivanje v izrednih razmerah;

| 65. | podpira inovativne storitve, usmerjene v pomorski sektor; pozdravlja razpravo med Komisijo in državami članicami o novi pobudi za e-pomorstvo, ki gradi na projektu SafeSeaNet, ter meni, da bi lahko še dodatno izboljšala varnost pri pridobivanju nafte in plina na morju; |
| --- | --- |

65.

podpira inovativne storitve, usmerjene v pomorski sektor; pozdravlja razpravo med Komisijo in državami članicami o novi pobudi za e-pomorstvo, ki gradi na projektu SafeSeaNet, ter meni, da bi lahko še dodatno izboljšala varnost pri pridobivanju nafte in plina na morju;

| 66. | poudarja, da mora biti za vsako morsko območje vedno na voljo dovolj razpoložljive opreme za ukrepanje ob velikih razlitjih oziroma razlitjih po najbolj črnem scenariju na tem morskem območju, ne samo v vodah EU; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da mora biti za vsako morsko območje vedno na voljo dovolj razpoložljive opreme za ukrepanje ob velikih razlitjih oziroma razlitjih po najbolj črnem scenariju na tem morskem območju, ne samo v vodah EU;

| 67. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pri boljšem upravljanju podatkov o morjih, predlaganem v sporočilu "Poznavanje morja 2020" (24) in v predlogu uredbe o ustanovitvi programa za podporo nadaljnjemu razvoju integrirane pomorske politike (25), upoštevano, da je treba zagotoviti ustrezno spremljanje nevarnosti onesnaževanja, zato da bi pravočasno opredelili, kako ustrezno ukrepati; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pri boljšem upravljanju podatkov o morjih, predlaganem v sporočilu "Poznavanje morja 2020" (24) in v predlogu uredbe o ustanovitvi programa za podporo nadaljnjemu razvoju integrirane pomorske politike (25), upoštevano, da je treba zagotoviti ustrezno spremljanje nevarnosti onesnaževanja, zato da bi pravočasno opredelili, kako ustrezno ukrepati;

| 68. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, da bi se znanstvena dognanja izvajalcev, ki na morju delujejo z javnim dovoljenjem, z uporabo standardov in protokolov, razvitih v sklopu sporočila "Poznavanje morja 2020", dala na voljo pristojnim organom, tako da bi olajšali javni nadzor in poglobili poznavanje morskega okolja; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, da bi se znanstvena dognanja izvajalcev, ki na morju delujejo z javnim dovoljenjem, z uporabo standardov in protokolov, razvitih v sklopu sporočila "Poznavanje morja 2020", dala na voljo pristojnim organom, tako da bi olajšali javni nadzor in poglobili poznavanje morskega okolja;

Odgovornost

| 69. | poziva države članice, naj bodo pri presojanju o mehanizmih finančnih jamstev, vključno s potrebo po zavarovanju odgovornosti do tretjih oseb, pozorne, da cene zavarovanj določijo na podlagi dejanskega tveganja v primeru težav z vrtanjem in izkoriščanjem ter s tem malih in srednjih izvajalcev, ki prosijo za dovoljenje, ne izrinejo s trga, obenem pa zagotovijo ohranitev kritja odgovornosti; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj bodo pri presojanju o mehanizmih finančnih jamstev, vključno s potrebo po zavarovanju odgovornosti do tretjih oseb, pozorne, da cene zavarovanj določijo na podlagi dejanskega tveganja v primeru težav z vrtanjem in izkoriščanjem ter s tem malih in srednjih izvajalcev, ki prosijo za dovoljenje, ne izrinejo s trga, obenem pa zagotovijo ohranitev kritja odgovornosti;

| 70. | poudarja, da se da finančna jamstva načeloma zagotoviti z zavarovanjem ali z delitvijo tveganj v panogi, vendar je pomembno, da gospodarski subjekti dokažejo obstoj finančnih jamstev za kritje vseh stroškov čiščenja in nadomestil v primeru velike nesreče in da se tveganja in odgovornosti ne prenašajo na manjše družbe, za katere je bolj verjetno, da bi v primeru nesreče postale nesolventne; poziva, naj se vse skupne sheme oblikujejo tako, da bodo ohranile spodbude za preprečevanje tveganj in spoštovanje najvišjih možnih standardov v posameznih dejavnostih; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da se da finančna jamstva načeloma zagotoviti z zavarovanjem ali z delitvijo tveganj v panogi, vendar je pomembno, da gospodarski subjekti dokažejo obstoj finančnih jamstev za kritje vseh stroškov čiščenja in nadomestil v primeru velike nesreče in da se tveganja in odgovornosti ne prenašajo na manjše družbe, za katere je bolj verjetno, da bi v primeru nesreče postale nesolventne; poziva, naj se vse skupne sheme oblikujejo tako, da bodo ohranile spodbude za preprečevanje tveganj in spoštovanje najvišjih možnih standardov v posameznih dejavnostih;

| 71. | priznava zasluge skupnostnih skladov, kot je OPOL v Severnem morju, in poziva k ustanovitvi tovrstnih skladov na vseh morskih območjih EU; poziva, naj bo članstvo v teh skladih za izvajalce obvezno in naj se zagotovi pravna varnost in varnostni mehanizem za utrditev zaupanja držav članic, pomorskega sektorja, zlasti ribičev, in davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

71.

priznava zasluge skupnostnih skladov, kot je OPOL v Severnem morju, in poziva k ustanovitvi tovrstnih skladov na vseh morskih območjih EU; poziva, naj bo članstvo v teh skladih za izvajalce obvezno in naj se zagotovi pravna varnost in varnostni mehanizem za utrditev zaupanja držav članic, pomorskega sektorja, zlasti ribičev, in davkoplačevalcev;

| 72. | poudarja, da prostovoljno članstvo v shemah, kot je OPOL, omejuje njihov pravni nadzor, zato meni, da bi bili ti skladi močnejši, če bi bilo članstvo v njih obvezen pogoj za pridobitev dovoljenja; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da prostovoljno članstvo v shemah, kot je OPOL, omejuje njihov pravni nadzor, zato meni, da bi bili ti skladi močnejši, če bi bilo članstvo v njih obvezen pogoj za pridobitev dovoljenja;

| 73. | poudarja, da bi morali biti prispevki preračunani skladno s stopnjo tveganja na posamezni lokaciji in z načrtom izrednih ukrepov; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da bi morali biti prispevki preračunani skladno s stopnjo tveganja na posamezni lokaciji in z načrtom izrednih ukrepov;

| 74. | meni, da bi bilo treba razširiti področje uporabe direktive o okoljski odgovornosti (26), tako da bi strogo uveljavljali načelo onesnaževalec plača in da bi povzročitelji strogo odgovarjali za vso škodo, ki jo povzročijo morskim vodam in biotski raznovrstnosti, tako da bi morale naftne družbe odgovarjati za kakršno koli in vso škodo, ki jo povzročijo, in bi prevzele popolno odgovornost za morebitno škodo; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi bilo treba razširiti področje uporabe direktive o okoljski odgovornosti (26), tako da bi strogo uveljavljali načelo onesnaževalec plača in da bi povzročitelji strogo odgovarjali za vso škodo, ki jo povzročijo morskim vodam in biotski raznovrstnosti, tako da bi morale naftne družbe odgovarjati za kakršno koli in vso škodo, ki jo povzročijo, in bi prevzele popolno odgovornost za morebitno škodo;

| 75. | poziva k reviziji direktive o okoljski odgovornosti, tako da bi v skladu z okvirno direktivo o pomorski strategiji (27) veljala za vse morske vode EU; |
| --- | --- |

75.

poziva k reviziji direktive o okoljski odgovornosti, tako da bi v skladu z okvirno direktivo o pomorski strategiji (27) veljala za vse morske vode EU;

| 76. | poziva Komisijo, naj v okviru direktive o okoljski odgovornosti zniža najnižje vrednosti škode in naj izvaja strog sistem odgovornosti za škodo v morskem vodnem okolju, ki bi kril vso škodo za morsko vodo in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj v okviru direktive o okoljski odgovornosti zniža najnižje vrednosti škode in naj izvaja strog sistem odgovornosti za škodo v morskem vodnem okolju, ki bi kril vso škodo za morsko vodo in biotsko raznovrstnost;

| 77. | meni, da bi morala Komisija preveriti, ali bi bilo mogoče v okviru okoljske odgovornosti oblikovati odškodninski sklad za primere izlitja nafte, ki bi vseboval zavezujoče določbe o finančni varnosti; |
| --- | --- |

77.

meni, da bi morala Komisija preveriti, ali bi bilo mogoče v okviru okoljske odgovornosti oblikovati odškodninski sklad za primere izlitja nafte, ki bi vseboval zavezujoče določbe o finančni varnosti;

| 78. | priporoča, naj države članice razmislijo o sprejetju in krepitvi odvračalnih ukrepov za malomarnost in kršitve, na primer denarnih kazni, odvzema dovoljenj in kazenske odgovornosti za delavce; poudarja pa, da je v ZDA tovrsten sistem veljal že pred razlitjem na ploščadi Deepwater Horizon; |
| --- | --- |

78.

priporoča, naj države članice razmislijo o sprejetju in krepitvi odvračalnih ukrepov za malomarnost in kršitve, na primer denarnih kazni, odvzema dovoljenj in kazenske odgovornosti za delavce; poudarja pa, da je v ZDA tovrsten sistem veljal že pred razlitjem na ploščadi Deepwater Horizon;

| 79. | poudarja, da je treba finančno odgovorne stranke nedvoumno določiti pred pričetkom vrtanja; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba finančno odgovorne stranke nedvoumno določiti pred pričetkom vrtanja;

Odnosi s tretjimi državami

| 80. | poziva, naj se v tej panogi uporabljajo vsaj okoljski in varnostni standardi EU ali njim enakovredni standardi, ne glede na to, kje na svetu deluje; se zaveda težav pri izvrševanju zahteve, da morajo družbe s sedežem v EU, ki delujejo drugod po svetu, upoštevati standarde EU, vendar poziva Komisijo, naj preuči, kateri mehanizmi bi lahko zagotovili, da bi družbe s sedežem v EU po vsem svetu delovale vsaj v skladu z varnostnimi standardi EU; meni, da bi morala biti ključna gonilna sila na tem področju tudi odgovornost pravnih oseb in da bi režimi izdajanja dovoljenj držav članic pri izdajanju dovoljenj lahko upoštevali izredne dogodke na svetovni ravni, v katere so vpletene družbe, če so ti dogodki natančno preučeni; poziva Komisijo, naj skupaj z globalnimi partnerji spodbuja upoštevanje teh visokih standardov; |
| --- | --- |

80.

poziva, naj se v tej panogi uporabljajo vsaj okoljski in varnostni standardi EU ali njim enakovredni standardi, ne glede na to, kje na svetu deluje; se zaveda težav pri izvrševanju zahteve, da morajo družbe s sedežem v EU, ki delujejo drugod po svetu, upoštevati standarde EU, vendar poziva Komisijo, naj preuči, kateri mehanizmi bi lahko zagotovili, da bi družbe s sedežem v EU po vsem svetu delovale vsaj v skladu z varnostnimi standardi EU; meni, da bi morala biti ključna gonilna sila na tem področju tudi odgovornost pravnih oseb in da bi režimi izdajanja dovoljenj držav članic pri izdajanju dovoljenj lahko upoštevali izredne dogodke na svetovni ravni, v katere so vpletene družbe, če so ti dogodki natančno preučeni; poziva Komisijo, naj skupaj z globalnimi partnerji spodbuja upoštevanje teh visokih standardov;

| 81. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj še naprej prispevajo k pobudam za dejavnosti na odprtem morju v okviru skupine G-20 in pri tem upoštevajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); |
| --- | --- |

81.

odločno poziva Komisijo in države članice, naj še naprej prispevajo k pobudam za dejavnosti na odprtem morju v okviru skupine G-20 in pri tem upoštevajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS);

| 82. | poudarja, kako pomembna je veljavna zakonodaja, ki je nastala na pobudo programa OZN za okolje prek konvencije OSPAR ter barcelonske in helsinške konvencije, vendar priznava, da veljavno mednarodno pravo ne zagotavlja popolnega ali skladnega okvira za varnostne in okoljske standarde glede vrtanja na morju, ki jih je zatorej težko izvrševati; |
| --- | --- |

82.

poudarja, kako pomembna je veljavna zakonodaja, ki je nastala na pobudo programa OZN za okolje prek konvencije OSPAR ter barcelonske in helsinške konvencije, vendar priznava, da veljavno mednarodno pravo ne zagotavlja popolnega ali skladnega okvira za varnostne in okoljske standarde glede vrtanja na morju, ki jih je zatorej težko izvrševati;

| 83. | poudarja, kako pomembno je, da v celoti začne veljati še neratificirani protokol o Sredozemskem morju iz leta 1994, ki zasleduje preprečevanje onesnaževanja morja zaradi raziskovanja in izkoriščanja; |
| --- | --- |

83.

poudarja, kako pomembno je, da v celoti začne veljati še neratificirani protokol o Sredozemskem morju iz leta 1994, ki zasleduje preprečevanje onesnaževanja morja zaradi raziskovanja in izkoriščanja;

| 84. | poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z drugimi državami, ki mejijo na morja EU, in zagotovi, da bo v regulativnih okvirih in pri nadzoru zagotovljena enaka raven varnosti; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z drugimi državami, ki mejijo na morja EU, in zagotovi, da bo v regulativnih okvirih in pri nadzoru zagotovljena enaka raven varnosti;

| 85. | poziva EU, naj sodeluje z ustreznimi državami zunaj EU, tudi z njihovimi delavskimi organizacijami in organizacijami delodajalcev, katerih državljani izvajajo storitve na področju pridobivanja nafte in plina na morju v EU, da bi zagotovili, da bodo za podjetja s sedežem zunaj EU, ki delujejo v evropskih vodah, veljali delovni pogoji EU in njena zakonodaja na področju varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

85.

poziva EU, naj sodeluje z ustreznimi državami zunaj EU, tudi z njihovimi delavskimi organizacijami in organizacijami delodajalcev, katerih državljani izvajajo storitve na področju pridobivanja nafte in plina na morju v EU, da bi zagotovili, da bodo za podjetja s sedežem zunaj EU, ki delujejo v evropskih vodah, veljali delovni pogoji EU in njena zakonodaja na področju varnosti in zdravja pri delu;

| 86. | poziva Komisijo, naj začne razpravo o ureditvi na področju odgovornosti za okoljsko škodo in o finančnih jamstvih, pri katerih bi bile zajete tudi tretje države; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj začne razpravo o ureditvi na področju odgovornosti za okoljsko škodo in o finančnih jamstvih, pri katerih bi bile zajete tudi tretje države;

| 87. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s partnerji in sosednjimi državami doseže posebno ureditev za dejavnosti na Arktiki, ob tem pa naj dosledno upošteva trajnost in nujnost dejavnosti na morju v tako ranljivem in edinstvenem okolju; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s partnerji in sosednjimi državami doseže posebno ureditev za dejavnosti na Arktiki, ob tem pa naj dosledno upošteva trajnost in nujnost dejavnosti na morju v tako ranljivem in edinstvenem okolju;

| 88. | zagovarja mednarodna dvostranska partnerstva v okviru akcijskih načrtov evropske sosedske politike, ki med drugim spodbujajo tretje države, da sprejmejo visoke varnostne standarde; spodbuja države, ki še niso v celoti uveljavile evropske sosedske politike, naj to storijo; |
| --- | --- |

88.

zagovarja mednarodna dvostranska partnerstva v okviru akcijskih načrtov evropske sosedske politike, ki med drugim spodbujajo tretje države, da sprejmejo visoke varnostne standarde; spodbuja države, ki še niso v celoti uveljavile evropske sosedske politike, naj to storijo;

| 89. | podpira sisteme za prenos strokovnega znanja, ki jih uporablja industrija, zlasti za prenos znanja v države s slabše razvitim regulativnim okvirom; |
| --- | --- |

89.

podpira sisteme za prenos strokovnega znanja, ki jih uporablja industrija, zlasti za prenos znanja v države s slabše razvitim regulativnim okvirom;

*

* *

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

(2)  UL L 348, 28.11.1992, str. 9.

(3)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

(4)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.

(5)  UL L 73, 14.3.1997, str. 5.

(6)  UL L 156, 25.6.2003, str. 17.

(7)  UL L 140, 5.6.2009, str. 114.

(8)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(9)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

(10)  UL L 394, 30.12.2006, str. 1.

(11)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0352.

(13)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(14)  Global Industry Response Group, Svetovna industrijska skupina za odzivanje.

(15)  Oil Spill response group, Skupina za odziv ob razlitju nafte.

(16)  North Sea Offshore Authorities Forum, Forum organov, pristojnih za dejavnosti v Severnem morju.

(17)  Konvencija OSPAR je veljaven pravni instrument, ki ureja mednarodno sodelovanje pri zaščiti morskega okolja v severovzhodnem Atlantiku.

(18)  Združenje Offshore Cooperative Emergency Services (Skupne službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih na morju) povezuje nacionalna združenja Danske, Nemčije, Irske, Nizozemske, Norveške in Združenega kraljestva.

(19)  Direktiva Sveta 85/337/EGS (kakor je bila spremenjena).

(20)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (UL L 10, 14.1.1997, str. 13).

(21)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (KOM(2010)0781).

(22)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(23)  Monitoring and Information Centre - Center za spremljanje in informiranje, ki ga upravlja Komisija.

(24)  Sporočilo Komisije z naslovom "Znanje o morju 2020 – opazovanje in podatki o morju za pametno in trajnostno rast" (KOM(2010)0461).

(25)  KOM(2010)0494.

(26)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

(27)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/56

---

Torek, 13. september 2011Žensko podjetništvo v malih in srednjih podjetjih

P7_TA(2011)0367

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (2010/2275(INI))

2013/C 51 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok" (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok" (KOM(2008)0638),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o spodbujanju žensk inovatork in žensk v podjetništvu z dne 25. julija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o spodbujanju žensk inovatork in žensk v podjetništvu z dne 25. julija 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom "Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo" (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom "Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo" (KOM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (2),

| — | ob upoštevanju odločbe Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o Aktu za mala podjetja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o Aktu za mala podjetja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o času za višjo prestavo – ustvarjanju Evrope podjetništva in rasti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o času za višjo prestavo – ustvarjanju Evrope podjetništva in rasti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2002 o poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Pobuda za rast in zaposlovanje – ukrepi glede finančne pomoči za inovativna mala in srednja podjetja (MSP), ki ustvarjajo delovna mesta (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2002 o poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Pobuda za rast in zaposlovanje – ukrepi glede finančne pomoči za inovativna mala in srednja podjetja (MSP), ki ustvarjajo delovna mesta (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0207/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0207/2011),

| A. | ker je pomembno priznati, da je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med ženske in moške nujna za dosego enakosti med spoloma, zlasti z obsežnejšim izkoriščanjem očetovskega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka s strani očeta, pogoj za napredek in za dosego enakosti med moškimi in ženskami, ki lahko ženskam, ki ustanavljajo svoja podjetja, pomaga pri zagotavljanju finančne neodvisnosti in neodvisnosti na delu; |
| --- | --- |

A.

ker je pomembno priznati, da je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med ženske in moške nujna za dosego enakosti med spoloma, zlasti z obsežnejšim izkoriščanjem očetovskega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka s strani očeta, pogoj za napredek in za dosego enakosti med moškimi in ženskami, ki lahko ženskam, ki ustanavljajo svoja podjetja, pomaga pri zagotavljanju finančne neodvisnosti in neodvisnosti na delu;

| B. | ker samozaposlitev navadno omogoča večjo prožnost pri delovnem času, številu oddelanih ur in kraju dela kot običajna zaposlitev, to pa osebam, ki želijo kombinirati zaposlitev in negovanje ali druge dejavnosti ter osebam, ki potrebujejo prilagojeno delovno okolje, daje več možnosti; |
| --- | --- |

B.

ker samozaposlitev navadno omogoča večjo prožnost pri delovnem času, številu oddelanih ur in kraju dela kot običajna zaposlitev, to pa osebam, ki želijo kombinirati zaposlitev in negovanje ali druge dejavnosti ter osebam, ki potrebujejo prilagojeno delovno okolje, daje več možnosti;

| C. | ker kategorijo mikro, majhnih in srednjih podjetij (MSP) sestavljajo podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR, in letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR, |
| --- | --- |

C.

ker kategorijo mikro, majhnih in srednjih podjetij (MSP) sestavljajo podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR, in letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR,

| D. | ker je 99 % novih podjetij v Evropi mikro- in malih podjetij, ker jih eno tretjino ustanavljajo brezposelni in ker mikropodjetja, ki zaposlujejo manj kot 10 ljudi, predstavljajo 91 % evropskih podjetij, |
| --- | --- |

D.

ker je 99 % novih podjetij v Evropi mikro- in malih podjetij, ker jih eno tretjino ustanavljajo brezposelni in ker mikropodjetja, ki zaposlujejo manj kot 10 ljudi, predstavljajo 91 % evropskih podjetij,

| E. | ker akcijski načrt Komisije Evropska agenda za podjetništvo (KOM(2004)0070) opozarja na potrebo po boljših sistemih socialne varnosti, ker namerava Komisija v letu 2011 predstaviti sporočilo o aktu za mala podjetja in ker je treba posebej poudariti potrebo po boljšem zagotavljanju socialne varnosti za podjetnice, |
| --- | --- |

E.

ker akcijski načrt Komisije Evropska agenda za podjetništvo (KOM(2004)0070) opozarja na potrebo po boljših sistemih socialne varnosti, ker namerava Komisija v letu 2011 predstaviti sporočilo o aktu za mala podjetja in ker je treba posebej poudariti potrebo po boljšem zagotavljanju socialne varnosti za podjetnice,

| F. | ker se ženske lahko pri dostopu do informacijske pomoči ter finančnih in tehnoloških orodjih ter storitev srečujejo z ovirami, ki lahko omejijo njihove možnosti, da razširijo svoja podjetja in da se potegujejo za vladna in občinska naročila, |
| --- | --- |

F.

ker se ženske lahko pri dostopu do informacijske pomoči ter finančnih in tehnoloških orodjih ter storitev srečujejo z ovirami, ki lahko omejijo njihove možnosti, da razširijo svoja podjetja in da se potegujejo za vladna in občinska naročila,

| G. | ker je v terminologiji Evropske komisije lažna samozaposlitev vrsta neprave samozaposlitve, ki nastane, ko se neustrezna klasifikacija zaposlitvenega statusa uporabi, da se obide socialno varstvo in se ti delavci izključijo iz temeljnih pravic delavcev, da bi se zmanjšalo stroški dela; ker so zadevni delavci kljub temu ekonomsko odvisni, |
| --- | --- |

G.

ker je v terminologiji Evropske komisije lažna samozaposlitev vrsta neprave samozaposlitve, ki nastane, ko se neustrezna klasifikacija zaposlitvenega statusa uporabi, da se obide socialno varstvo in se ti delavci izključijo iz temeljnih pravic delavcev, da bi se zmanjšalo stroški dela; ker so zadevni delavci kljub temu ekonomsko odvisni,

| H. | ker so podjetniki ljudje (lastniki podjetij), ki želijo ustvarjati vrednost z odpiranjem ali širjenjem gospodarske dejavnosti, z iskanjem in izkoriščanjem novih proizvodov, procesov ali trgov (8), |
| --- | --- |

H.

ker so podjetniki ljudje (lastniki podjetij), ki želijo ustvarjati vrednost z odpiranjem ali širjenjem gospodarske dejavnosti, z iskanjem in izkoriščanjem novih proizvodov, procesov ali trgov (8),

| I. | ker lahko kot podjetnico opredelimo žensko, ki je ustvarila podjetje, v katerem ima večinski lastniški delež, in se dejavno vključuje v sprejemanje odločitev, prevzemanje tveganja in vsakodnevno upravljanje, |
| --- | --- |

I.

ker lahko kot podjetnico opredelimo žensko, ki je ustvarila podjetje, v katerem ima večinski lastniški delež, in se dejavno vključuje v sprejemanje odločitev, prevzemanje tveganja in vsakodnevno upravljanje,

| J. | ker so bila številna podjetja, zlasti tista, ki jih vodijo ženske, ustanovljena na območju regij, ki sodijo v okvir Cilja 1, ki pa bodo s pristopom novih članic kmalu izgubila svoj status manj razvitih regij, |
| --- | --- |

J.

ker so bila številna podjetja, zlasti tista, ki jih vodijo ženske, ustanovljena na območju regij, ki sodijo v okvir Cilja 1, ki pa bodo s pristopom novih članic kmalu izgubila svoj status manj razvitih regij,

| K. | ker so številne regije, ki bodo prenehale prejemati podporo, podeželska območja, ki še niso dovolj razvita, medtem ko regije v nedavnih državah pristopnicah pogosto nimajo na voljo ustreznih kulturnih, socialnih in organizacijskih virov za uspešno črpanje evropskih sredstev, |
| --- | --- |

K.

ker so številne regije, ki bodo prenehale prejemati podporo, podeželska območja, ki še niso dovolj razvita, medtem ko regije v nedavnih državah pristopnicah pogosto nimajo na voljo ustreznih kulturnih, socialnih in organizacijskih virov za uspešno črpanje evropskih sredstev,

| L. | ker so med državami članicami razlike v številu podjetnic; ker manj žensk kakor moških meni, da je podjetništvo vzdržna možnost za kariero, in ker je kljub povečanju števila žensk, ki vodijo MSP v zadnjem desetletju, v Evropski uniji le ena od desetih žensk podjetnica, v nasprotju z moškimi, med katerimi se s podjetništvom ukvarja eden od štirih; ker je približno 60 % univerzitetnih diplomirancev žensk, ki pa niso ustrezno zastopane med polno zaposlenimi na trgu dela, zlasti v podjetništvu; ker je ključno, da se ženske ohrabrijo in spodbudijo za podjetniške podvige, da bi se zmanjšale obstoječe neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

L.

ker so med državami članicami razlike v številu podjetnic; ker manj žensk kakor moških meni, da je podjetništvo vzdržna možnost za kariero, in ker je kljub povečanju števila žensk, ki vodijo MSP v zadnjem desetletju, v Evropski uniji le ena od desetih žensk podjetnica, v nasprotju z moškimi, med katerimi se s podjetništvom ukvarja eden od štirih; ker je približno 60 % univerzitetnih diplomirancev žensk, ki pa niso ustrezno zastopane med polno zaposlenimi na trgu dela, zlasti v podjetništvu; ker je ključno, da se ženske ohrabrijo in spodbudijo za podjetniške podvige, da bi se zmanjšale obstoječe neenakosti med spoloma;

| M. | ker je v Združenih državah zakon o podjetnicah in lastnicah podjetij iz leta 1988 povečal odstotek žensk, ki so lastnice podjetij, v razmerju z vsemi podjetji, s 26 % leta 1992 na 57 % leta 2002; ker lahko uspeh tega zakona prispeva k opredelitvi dobrih praks v EU, |
| --- | --- |

M.

ker je v Združenih državah zakon o podjetnicah in lastnicah podjetij iz leta 1988 povečal odstotek žensk, ki so lastnice podjetij, v razmerju z vsemi podjetji, s 26 % leta 1992 na 57 % leta 2002; ker lahko uspeh tega zakona prispeva k opredelitvi dobrih praks v EU,

| N. | ker podjetnice, ki so manj seznanjene z možnostmi financiranja, ki so na voljo, in imajo manj izkušenj s področja finančnega upravljanja, za kar je treba iskati razloge v družbi, potrebujejo podporo ne le v začetnem obdobju, ampak v celotnem poslovnem ciklu podjetja, saj obstajajo razlike v obliki podpore, ki je potrebna med načrtovanjem poslovanja v začetnem obdobju in v obdobju rasti, |
| --- | --- |

N.

ker podjetnice, ki so manj seznanjene z možnostmi financiranja, ki so na voljo, in imajo manj izkušenj s področja finančnega upravljanja, za kar je treba iskati razloge v družbi, potrebujejo podporo ne le v začetnem obdobju, ampak v celotnem poslovnem ciklu podjetja, saj obstajajo razlike v obliki podpore, ki je potrebna med načrtovanjem poslovanja v začetnem obdobju in v obdobju rasti,

| O. | ker žensko podjetništvo ter ženska mala in srednja podjetja zagotavljajo ključni vir povečevanja stopnje zaposlenosti žensk ter večjega izkoriščanja njihove stopnje izobrazbe, hkrati pa zagotavljajo, da ženske ne sprejemajo negotovih oblik zaposlitve, in ker žensko podjetništvo zagotavlja poslovno dinamiko in inovacije, katerih potencial v Evropski uniji še zdaleč ni polno izkoriščen, povečano število podjetnic pa ima lahko pozitiven učinek na celotno gospodarstvo in predstavlja takojšen prispevek; ker se v nestabilni gospodarski klimi ukrepi za podporo podjetnicam zlahka zanemarijo, |
| --- | --- |

O.

ker žensko podjetništvo ter ženska mala in srednja podjetja zagotavljajo ključni vir povečevanja stopnje zaposlenosti žensk ter večjega izkoriščanja njihove stopnje izobrazbe, hkrati pa zagotavljajo, da ženske ne sprejemajo negotovih oblik zaposlitve, in ker žensko podjetništvo zagotavlja poslovno dinamiko in inovacije, katerih potencial v Evropski uniji še zdaleč ni polno izkoriščen, povečano število podjetnic pa ima lahko pozitiven učinek na celotno gospodarstvo in predstavlja takojšen prispevek; ker se v nestabilni gospodarski klimi ukrepi za podporo podjetnicam zlahka zanemarijo,

| P. | ker moški in ženske pogosto nimajo enakih možnosti za vodenje in razvijanje podjetij in ker je spodbujanje ženskega podjetništva dolgoročen proces, za katerega je potreben čas, da se spremenijo strukture in odnosi v družbi; ker imajo ženske že od vedno podjetniško žilico, vendar jim vrata v podjetništvo zaradi pravil in tradicionalne delitve vlog niso vedno odprta, |
| --- | --- |

P.

ker moški in ženske pogosto nimajo enakih možnosti za vodenje in razvijanje podjetij in ker je spodbujanje ženskega podjetništva dolgoročen proces, za katerega je potreben čas, da se spremenijo strukture in odnosi v družbi; ker imajo ženske že od vedno podjetniško žilico, vendar jim vrata v podjetništvo zaradi pravil in tradicionalne delitve vlog niso vedno odprta,

| Q. | ker je Evropska investicijska banka bistveno povečala posojila malim in srednjim podjetjem z 8,1 milijard EUR leta 2008 na približno 11,5 milijard EUR leta 2009; ker se stalno uporabljajo instrumenti za mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (1,13 milijard EUR rezerviranih za obdobje 2007-2013); ker je Komisija sprejela začasni okvir o državni pomoči v letih 2009/2010, s čimer so države članice dobile več možnosti za boj proti učinkom zaostritve kreditnih pogojev, |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska investicijska banka bistveno povečala posojila malim in srednjim podjetjem z 8,1 milijard EUR leta 2008 na približno 11,5 milijard EUR leta 2009; ker se stalno uporabljajo instrumenti za mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (1,13 milijard EUR rezerviranih za obdobje 2007-2013); ker je Komisija sprejela začasni okvir o državni pomoči v letih 2009/2010, s čimer so države članice dobile več možnosti za boj proti učinkom zaostritve kreditnih pogojev,

| R. | ker programi za pripravo na naložbo krepijo sposobnosti malih in srednjih podjetij ali podjetnika za razumevanje zadržkov bank ali drugih vlagateljev, ki bi lahko zagotovili zunanje financiranje, |
| --- | --- |

R.

ker programi za pripravo na naložbo krepijo sposobnosti malih in srednjih podjetij ali podjetnika za razumevanje zadržkov bank ali drugih vlagateljev, ki bi lahko zagotovili zunanje financiranje,

| S. | ker predstavljajo podjetnice raznoliko skupino glede na starost, ozadje in izobrazbo, ki sega od žensk, ki so pravkar diplomirale, do tistih, ki so v svoji karieri že zelo napredovale in ki si želijo najti nove načine, kako bi izkoristile svoje vodstvene sposobnosti, podjetniški duh, komunikacijske spretnosti, smisel za sklepanje kompromisov in sposobnost natančne ocene tveganja, in ker so podjetnice dejavne v različnih sektorjih in dejavnostih; ker moški in ženske zaradi stereotipov o spolih in strukturnih ovir nimajo enakih priložnosti za vodenje in razvijanje podjetij, pri čemer pogosto velja neutemeljeno prepričanje, da ženske nimajo podjetniških spretnosti, kot so samozavest, vodstvene sposobnosti, odločnost in prevzemanje tveganja, |
| --- | --- |

S.

ker predstavljajo podjetnice raznoliko skupino glede na starost, ozadje in izobrazbo, ki sega od žensk, ki so pravkar diplomirale, do tistih, ki so v svoji karieri že zelo napredovale in ki si želijo najti nove načine, kako bi izkoristile svoje vodstvene sposobnosti, podjetniški duh, komunikacijske spretnosti, smisel za sklepanje kompromisov in sposobnost natančne ocene tveganja, in ker so podjetnice dejavne v različnih sektorjih in dejavnostih; ker moški in ženske zaradi stereotipov o spolih in strukturnih ovir nimajo enakih priložnosti za vodenje in razvijanje podjetij, pri čemer pogosto velja neutemeljeno prepričanje, da ženske nimajo podjetniških spretnosti, kot so samozavest, vodstvene sposobnosti, odločnost in prevzemanje tveganja,

| T. | ker lahko mentorstvo in podpora dejavnih podjetnic in podjetnikov pomaga podjetjem, ki jih na novo ustanovijo ženske, pri premagovanju številnih strahov, povezanih z odpiranjem novih podjetij, |
| --- | --- |

T.

ker lahko mentorstvo in podpora dejavnih podjetnic in podjetnikov pomaga podjetjem, ki jih na novo ustanovijo ženske, pri premagovanju številnih strahov, povezanih z odpiranjem novih podjetij,

| U. | ker je pomembno spodbujati praktična priporočila, ki upoštevajo dejanske razmere v poslovnem in gospodarskem svetu v konkurenčnem tržnem okolju, |
| --- | --- |

U.

ker je pomembno spodbujati praktična priporočila, ki upoštevajo dejanske razmere v poslovnem in gospodarskem svetu v konkurenčnem tržnem okolju,

| V. | ker na ravni EU ni bilo opravljenih dovolj raziskav o podjetništvu žensk, ki bi lahko služile pri razvoju in izvajanju evropskih politik na tem področju, |
| --- | --- |

V.

ker na ravni EU ni bilo opravljenih dovolj raziskav o podjetništvu žensk, ki bi lahko služile pri razvoju in izvajanju evropskih politik na tem področju,

| W. | ker v številnih državah članicah samozaposleni nimajo ustreznih pravic socialne varnosti, kot so porodniški in očetovski dopust, zavarovanje za primer brezposelnosti, bolniški dopust, nadomestilo za primer invalidnosti in pokojnina ter varstvo za otroke, kljub temu, da so te zmogljivosti nujne, ker omogočajo podjetnicam, da uskladijo poklicno in zasebno življenje, Evropski uniji pa, da rešuje demografski izziv; ker se v smernicah za politiko zaposlovanja od držav članic zahteva, da spodbujajo samozaposlitev in hkrati zagotovijo ustrezno socialno varnost za samozaposlene, |
| --- | --- |

W.

ker v številnih državah članicah samozaposleni nimajo ustreznih pravic socialne varnosti, kot so porodniški in očetovski dopust, zavarovanje za primer brezposelnosti, bolniški dopust, nadomestilo za primer invalidnosti in pokojnina ter varstvo za otroke, kljub temu, da so te zmogljivosti nujne, ker omogočajo podjetnicam, da uskladijo poklicno in zasebno življenje, Evropski uniji pa, da rešuje demografski izziv; ker se v smernicah za politiko zaposlovanja od držav članic zahteva, da spodbujajo samozaposlitev in hkrati zagotovijo ustrezno socialno varnost za samozaposlene,

| X. | ker je skupina, pretežno sestavljena iz žensk, dejavna pri delu, kot so hišna opravila ali zasebna nega, in ker te osebe niso uradno zaposlene, pa tudi niso uradno samozaposlene, zaradi česar nimajo nobene oblike socialne varnosti, |
| --- | --- |

X.

ker je skupina, pretežno sestavljena iz žensk, dejavna pri delu, kot so hišna opravila ali zasebna nega, in ker te osebe niso uradno zaposlene, pa tudi niso uradno samozaposlene, zaradi česar nimajo nobene oblike socialne varnosti,

Dostop do finančne podpore in podpore za izobraževanje

| 1. | spodbuja Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj bolje izkoristijo možnosti financiranja, ki so podjetnicam na voljo prek posebnih subvencij, tveganega kapitala, socialnih nadomestil in subvencioniranja obrestnih mer, ki omogočajo pravičen in enak dostop do financiranja, kot je denimo Evropski mikrofinančni instrument Progress, ki nudi mikrokredite do višine 25 000 EUR mikropodjetjem in tistim, ki želijo ustanoviti malo podjetje, a nimajo dostopa do običajnih bančnih storitev, na primer brezposelnim; |
| --- | --- |

1.

spodbuja Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj bolje izkoristijo možnosti financiranja, ki so podjetnicam na voljo prek posebnih subvencij, tveganega kapitala, socialnih nadomestil in subvencioniranja obrestnih mer, ki omogočajo pravičen in enak dostop do financiranja, kot je denimo Evropski mikrofinančni instrument Progress, ki nudi mikrokredite do višine 25 000 EUR mikropodjetjem in tistim, ki želijo ustanoviti malo podjetje, a nimajo dostopa do običajnih bančnih storitev, na primer brezposelnim;

| 2. | poziva države članice, naj začnejo nacionalne kampanje, vključno z delavnicami in seminarji, da ženke bolj učinkovito obveščajo o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress in o vseh možnostih financiranja, ki jih ta instrument ponuja, in da ga spodbujajo; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj začnejo nacionalne kampanje, vključno z delavnicami in seminarji, da ženke bolj učinkovito obveščajo o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress in o vseh možnostih financiranja, ki jih ta instrument ponuja, in da ga spodbujajo;

| 3. | poudarja, da je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo EU, priznano v Pogodbi o Evropski uniji ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in da kljub precejšnjemu napredku na področju podjetništva in odločanja ostajajo številne neenakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo EU, priznano v Pogodbi o Evropski uniji ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in da kljub precejšnjemu napredku na področju podjetništva in odločanja ostajajo številne neenakosti med ženskami in moškimi;

| 4. | obžaluje, da je finančna in gospodarska kriza poglobila težave za številne potencialne podjetnice, zlasti tiste v prvih treh letih poslovanja; poudarja, da donosna MSP, ki jih ustanavljajo moški in ženske, pripomorejo k temu, da države članice dosegajo večjo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da je finančna in gospodarska kriza poglobila težave za številne potencialne podjetnice, zlasti tiste v prvih treh letih poslovanja; poudarja, da donosna MSP, ki jih ustanavljajo moški in ženske, pripomorejo k temu, da države članice dosegajo večjo gospodarsko rast;

| 5. | pozdravlja ločeno obravnavo ženskega podjetništva v zgoraj omenjeni Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008; poziva Komisijo, naj zagotovi nudenje pomoči tudi v prihodnjem okviru podpore Unije, da bi podjetnicam pomagali krepiti njihovo vlogo tudi po izteku veljavnosti uredbe; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ločeno obravnavo ženskega podjetništva v zgoraj omenjeni Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008; poziva Komisijo, naj zagotovi nudenje pomoči tudi v prihodnjem okviru podpore Unije, da bi podjetnicam pomagali krepiti njihovo vlogo tudi po izteku veljavnosti uredbe;

| 6. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo MSP, ki jih vodijo ali ustanovijo ženske, koristila davčne ugodnosti, predvidene za MSP; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo MSP, ki jih vodijo ali ustanovijo ženske, koristila davčne ugodnosti, predvidene za MSP;

| 7. | spodbuja Komisijo in države članice, naj ustrezno izvajajo Uredbo Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti in podjetnicam, ki postanejo plačilno nesposobne ali prekinejo kariero, zagotovijo dostop do finančne pomoči za obnovo in podporo, da lahko nadaljujejo že začete projekte ali da spremenijo načrte; |
| --- | --- |

7.

spodbuja Komisijo in države članice, naj ustrezno izvajajo Uredbo Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti in podjetnicam, ki postanejo plačilno nesposobne ali prekinejo kariero, zagotovijo dostop do finančne pomoči za obnovo in podporo, da lahko nadaljujejo že začete projekte ali da spremenijo načrte;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo najboljših praks med regijami, ki bodo izgubile svoje mesto v okviru Cilja 1, in regijami v državah, ki so nedavno pristopile k Uniji, da bi zagotovili udeležbo žensk v podjetništvu, zlasti v kmetijskem sektorju manjšega obsega, s čimer bi jim omogočili, da posredujejo svoje izkušnje in se izognejo nenadni izgubi finančne pomoči, ter da bi usposobili in oblikovali nov razred žensk na vodilnih položajih v novih državah pristopnicah; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo najboljših praks med regijami, ki bodo izgubile svoje mesto v okviru Cilja 1, in regijami v državah, ki so nedavno pristopile k Uniji, da bi zagotovili udeležbo žensk v podjetništvu, zlasti v kmetijskem sektorju manjšega obsega, s čimer bi jim omogočili, da posredujejo svoje izkušnje in se izognejo nenadni izgubi finančne pomoči, ter da bi usposobili in oblikovali nov razred žensk na vodilnih položajih v novih državah pristopnicah;

| 9. | poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj spodbujajo podjetništvo žensk, finančno podporo in poklicno usmerjanje, da bi skupaj s poslovnimi šolami in organizacijami ter nacionalnimi organizacijami za ženske vzpostavili programe za pripravo na naložbo, ki lahko ženskam pomagajo pri oblikovanju uresničljivih poslovnih načrtov in opredelitvi potencialnih vlagateljev; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj spodbujajo podjetništvo žensk, finančno podporo in poklicno usmerjanje, da bi skupaj s poslovnimi šolami in organizacijami ter nacionalnimi organizacijami za ženske vzpostavili programe za pripravo na naložbo, ki lahko ženskam pomagajo pri oblikovanju uresničljivih poslovnih načrtov in opredelitvi potencialnih vlagateljev;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo omejitve za žensko podjetništvo, zlasti pa naj celovito analizirajo dostop žensk do financiranja; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo omejitve za žensko podjetništvo, zlasti pa naj celovito analizirajo dostop žensk do financiranja;

| 11. | poziva države članice, naj spodbujajo banke in finančne institucije, da razmislijo o "ženskam prijaznim" službam za podporo podjetništvu; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj spodbujajo banke in finančne institucije, da razmislijo o "ženskam prijaznim" službam za podporo podjetništvu;

| 12. | poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj razmislijo o oblikovanju sistemov mentorstva in programov podpore, pri katerih bi lahko uporabili zlasti sisteme dejavnega staranja, v okviru katerih se izkoriščajo znanje in izkušnje upokojenih podjetnikov in podjetnic; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj razmislijo o oblikovanju sistemov mentorstva in programov podpore, pri katerih bi lahko uporabili zlasti sisteme dejavnega staranja, v okviru katerih se izkoriščajo znanje in izkušnje upokojenih podjetnikov in podjetnic;

| 13. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo položaju žensk, ki imajo nad petdeset let, in jim pomagajo pri ustanovitvi svojih podjetij; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo položaju žensk, ki imajo nad petdeset let, in jim pomagajo pri ustanovitvi svojih podjetij;

| 14. | vztraja, naj države članice uvedejo politike, ki bi ženskam omogočile, da dosežejo ustrezno ravnovesje med službenim in zasebnim življenjem, in naj zagotovijo ustrezne zmogljivosti za varstvo otrok, saj visoka cena, pomanjkanje prostora in slaba kakovost teh zmogljivosti predstavljajo oviro za ženske, ki želijo ustanoviti podjetje; |
| --- | --- |

14.

vztraja, naj države članice uvedejo politike, ki bi ženskam omogočile, da dosežejo ustrezno ravnovesje med službenim in zasebnim življenjem, in naj zagotovijo ustrezne zmogljivosti za varstvo otrok, saj visoka cena, pomanjkanje prostora in slaba kakovost teh zmogljivosti predstavljajo oviro za ženske, ki želijo ustanoviti podjetje;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo dostop podjetnic do ocen možnosti za rast, ki jih izvedejo izkušeni svetovalci in ki izmerijo obseg tveganja; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo dostop podjetnic do ocen možnosti za rast, ki jih izvedejo izkušeni svetovalci in ki izmerijo obseg tveganja;

| 16. | ugotavlja, da so podjetnice po ugotovitvah več novejših študij bolj previdne od moških pri prevzemanju ekonomskih in finančnih tveganj; meni, da bi bilo treba rezultate teh študij bolj poglobljeno preučiti, da se ugotovi, ali so točni, in kaj je mogoče iz tega sklepati; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so podjetnice po ugotovitvah več novejših študij bolj previdne od moških pri prevzemanju ekonomskih in finančnih tveganj; meni, da bi bilo treba rezultate teh študij bolj poglobljeno preučiti, da se ugotovi, ali so točni, in kaj je mogoče iz tega sklepati;

| 17. | poziva države članice in regionalne oblasti, naj sprejmejo nacionalne izobraževalne koncepte, da bi dekleta postala dovzetna za podjetništvo in žensko vodenje, ter razvijajo "podjetništvo mladih" v šolah, tako da lahko dijakinje med šolskim letom spoznajo, če to želijo, kakšen je življenjski krog podjetja od začetnega obdobja do prenehanja delovanja, pri čemer bi v ta proces kot mentorje vključili učitelje in svetovalce iz lokalne podjetniške skupnosti v okviru sistema dejavnega staranja; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice in regionalne oblasti, naj sprejmejo nacionalne izobraževalne koncepte, da bi dekleta postala dovzetna za podjetništvo in žensko vodenje, ter razvijajo "podjetništvo mladih" v šolah, tako da lahko dijakinje med šolskim letom spoznajo, če to želijo, kakšen je življenjski krog podjetja od začetnega obdobja do prenehanja delovanja, pri čemer bi v ta proces kot mentorje vključili učitelje in svetovalce iz lokalne podjetniške skupnosti v okviru sistema dejavnega staranja;

| 18. | priznava, da številna dekleta že v zgodnji starosti odvračajo od usmerjanja v šolske in univerzitetne programe, ki veljajo za "moške", na primer znanost, matematiko ali tehnologijo; priporoča uvedbo predavanj o temeljih podjetništva v šole in razširitev spektra možnih programov in poklicev, odprtih za dekleta, da bodo lahko razvila temeljna znanja in celotni obseg spretnosti, ki jih potrebujejo za uspeh v poslovnem svetu; poudarja, da je treba zaposljivost deklet in žensk spodbujati s pridobivanjem spretnosti in vseživljenjskim učenjem; |
| --- | --- |

18.

priznava, da številna dekleta že v zgodnji starosti odvračajo od usmerjanja v šolske in univerzitetne programe, ki veljajo za "moške", na primer znanost, matematiko ali tehnologijo; priporoča uvedbo predavanj o temeljih podjetništva v šole in razširitev spektra možnih programov in poklicev, odprtih za dekleta, da bodo lahko razvila temeljna znanja in celotni obseg spretnosti, ki jih potrebujejo za uspeh v poslovnem svetu; poudarja, da je treba zaposljivost deklet in žensk spodbujati s pridobivanjem spretnosti in vseživljenjskim učenjem;

| 19. | poziva institucije EU, države članice in regionalne organe, naj spodbujajo enoletne programe podjetništva ali pripravništva in izmenjave za ženske na univerzah po Evropi, kjer bi študentke vodile razvojne projekte na podlagi dejanskih poslovnih konceptov s ciljem ustanoviti uspešno in dobičkonosno podjetje že v času študija; meni tudi, da bi morale biti dejavnosti združenj študentov in diplomantov sestavni del tega procesa, da se pri študentih vzpostavi zaupanje in da si pridobijo vzornika; poziva Komisijo, naj na tem področju spodbuja izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

19.

poziva institucije EU, države članice in regionalne organe, naj spodbujajo enoletne programe podjetništva ali pripravništva in izmenjave za ženske na univerzah po Evropi, kjer bi študentke vodile razvojne projekte na podlagi dejanskih poslovnih konceptov s ciljem ustanoviti uspešno in dobičkonosno podjetje že v času študija; meni tudi, da bi morale biti dejavnosti združenj študentov in diplomantov sestavni del tega procesa, da se pri študentih vzpostavi zaupanje in da si pridobijo vzornika; poziva Komisijo, naj na tem področju spodbuja izmenjavo najboljših praks;

| 20. | poziva države članice in Business Europe, naj spodbujajo evropski program izmenjav Erasmus za mlade podjetnike, ki je posebej usmerjen v krepitev podjetništva, mednarodne razsežnosti in konkurenčnosti morebitnih novih podjetnikov v EU ter novo ustanovljenih mikro in malih podjetij, ter novim podjetnikom daje možnost, da do šest mesecev delajo z izkušenim podjetnikom v njegovem/njenem malem ali srednjem podjetju v drugi državi EU, ter naj o njem obveščajo; priporoča, da se študentkam z izjemnim potencialom dodelijo posebne štipendije, kot so na primer štipendije EU Leonardo da Vinci, in da se za uspešne diplomante organizira podelitev nagrad za "najboljšo prakso"; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice in Business Europe, naj spodbujajo evropski program izmenjav Erasmus za mlade podjetnike, ki je posebej usmerjen v krepitev podjetništva, mednarodne razsežnosti in konkurenčnosti morebitnih novih podjetnikov v EU ter novo ustanovljenih mikro in malih podjetij, ter novim podjetnikom daje možnost, da do šest mesecev delajo z izkušenim podjetnikom v njegovem/njenem malem ali srednjem podjetju v drugi državi EU, ter naj o njem obveščajo; priporoča, da se študentkam z izjemnim potencialom dodelijo posebne štipendije, kot so na primer štipendije EU Leonardo da Vinci, in da se za uspešne diplomante organizira podelitev nagrad za "najboljšo prakso";

| 21. | vztraja, naj države članice spodbujajo enak dostop do javnih naročil in naj zagotovijo, da bo politika javnih naročil v javnem sektorju nevtralna glede na spol; |
| --- | --- |

21.

vztraja, naj države članice spodbujajo enak dostop do javnih naročil in naj zagotovijo, da bo politika javnih naročil v javnem sektorju nevtralna glede na spol;

Dostop do tradicionalnih priložnosti za poslovno povezovanje ter do informacij in komunikacijskih tehnologij

| 22. | poziva države članice, naj spodbujajo programe čezmejnega sodelovanja za ustanovitev centrov čezmejne podpore za podjetnice, da bi oblikovali temelje za izmenjavo izkušenj, racionalizacijo virov in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj spodbujajo programe čezmejnega sodelovanja za ustanovitev centrov čezmejne podpore za podjetnice, da bi oblikovali temelje za izmenjavo izkušenj, racionalizacijo virov in izmenjavo najboljših praks;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo informacije in komunikacijske tehnologije, ki lahko pomagajo ozaveščati ženske in podpirati njihovo povezovanje; zahteva, da se odpravi digitalni razkorak v Evropi, in sicer z razvojem širokopasovnih povezav, ki ženskam omogočajo prožnost, da lahko poslujejo od doma, če tako želijo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo informacije in komunikacijske tehnologije, ki lahko pomagajo ozaveščati ženske in podpirati njihovo povezovanje; zahteva, da se odpravi digitalni razkorak v Evropi, in sicer z razvojem širokopasovnih povezav, ki ženskam omogočajo prožnost, da lahko poslujejo od doma, če tako želijo;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ženske, da se vključijo v lokalne gospodarske zbornice, specifične nevladne organizacije, skupine lobistov in panožne organizacije, ki tvorijo glavno poslovno skupnost, da lahko razvijejo in okrepijo svoje znanje o konkurenčnem podjetništvu, ter poziva gospodarske zbornice, naj ddejavno vabijo podjetnice, naj se vključijo, in naj spodbujajo oblikovanje posebnih storitev in zastopništva za podjetnice, da bi jim pomagali pri njihovem uveljavljanju in razvijanju podjetniške kulture; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ženske, da se vključijo v lokalne gospodarske zbornice, specifične nevladne organizacije, skupine lobistov in panožne organizacije, ki tvorijo glavno poslovno skupnost, da lahko razvijejo in okrepijo svoje znanje o konkurenčnem podjetništvu, ter poziva gospodarske zbornice, naj ddejavno vabijo podjetnice, naj se vključijo, in naj spodbujajo oblikovanje posebnih storitev in zastopništva za podjetnice, da bi jim pomagali pri njihovem uveljavljanju in razvijanju podjetniške kulture;

| 25. | poziva države članice, naj poudarijo vlogo nevladnih organizacij pri spodbujanju in omogočanju podjetništva žensk; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj poudarijo vlogo nevladnih organizacij pri spodbujanju in omogočanju podjetništva žensk;

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljših praks ter s tem pospešuje podjetništvo med ženskami; poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj spodbujajo podjetnice ter poskrbijo, da se povežejo z ustreznimi poslovnimi partnerji na drugih področij, da imajo možnost izmenjave izkušenj in primerov dobre prakse, s čimer si pridobijo boljše razumevanje širšega poslovnega sveta; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljših praks ter s tem pospešuje podjetništvo med ženskami; poziva Komisijo, države članice in Business Europe, naj spodbujajo podjetnice ter poskrbijo, da se povežejo z ustreznimi poslovnimi partnerji na drugih področij, da imajo možnost izmenjave izkušenj in primerov dobre prakse, s čimer si pridobijo boljše razumevanje širšega poslovnega sveta;

| 27. | poziva Komisijo, naj v okviru mreže Enterprise Europe uvede svetovalne svete, ki bodo zagotavljali specifična znanja in izkušnje glede izzivov in ovir, s katerimi se srečujejo podjetnice; sveti bi lahko delovali tudi kot enotne kontaktne točke za primere diskriminacije, ki jo izvajajo ponudniki finančnih storitev pri dostopu do posojil; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj v okviru mreže Enterprise Europe uvede svetovalne svete, ki bodo zagotavljali specifična znanja in izkušnje glede izzivov in ovir, s katerimi se srečujejo podjetnice; sveti bi lahko delovali tudi kot enotne kontaktne točke za primere diskriminacije, ki jo izvajajo ponudniki finančnih storitev pri dostopu do posojil;

| 28. | priznava pomen ambasadork, na primer evropskega omrežja podjetnic-ambasadork (ENFEA), ki poudarja vlogo žensk pri ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju konkurenčnost, tako da poskuša ženske in mlada dekleta prek dejavnosti v šolah, univerzah, skupnostih in medijih navdihniti k ustanovitvi svojega podjetja; poudarja, da morajo imeti ambasadorke različna ozadja in izkušnje ter da morajo biti različnih starosti in dejavne v vseh panogah; |
| --- | --- |

28.

priznava pomen ambasadork, na primer evropskega omrežja podjetnic-ambasadork (ENFEA), ki poudarja vlogo žensk pri ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju konkurenčnost, tako da poskuša ženske in mlada dekleta prek dejavnosti v šolah, univerzah, skupnostih in medijih navdihniti k ustanovitvi svojega podjetja; poudarja, da morajo imeti ambasadorke različna ozadja in izkušnje ter da morajo biti različnih starosti in dejavne v vseh panogah;

| 29. | poziva Komisijo, naj začne kampanjo za promocijo udeležbe žensk pri delu, in sicer tako da ustanovijo svoja podjetja, in hkrati nudi informacije o različnih instrumentih, ki so na voljo za lažjo ustanovitev podjetja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj začne kampanjo za promocijo udeležbe žensk pri delu, in sicer tako da ustanovijo svoja podjetja, in hkrati nudi informacije o različnih instrumentih, ki so na voljo za lažjo ustanovitev podjetja;

| 30. | meni, da bi Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), zlasti delegacije EU v tretjih državah, v sodelovanju s trgovinskimi misijami držav članic lahko prispevale k razvoju mrež MSP, ki jih vodijo ženske; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), zlasti delegacije EU v tretjih državah, v sodelovanju s trgovinskimi misijami držav članic lahko prispevale k razvoju mrež MSP, ki jih vodijo ženske;

| 31. | poziva Komisijo, naj s pomočjo Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ter Evropskega inštituta za enakost med spoloma na način, ki ne predstavlja dodatnega bremena za MSP, zbere primerljive in celovite podatke o ženskem podjetništvu v Evropski uniji (kot so starost podjetnic, področje dejavnosti, velikost podjetja, starost podjetja in narodnost podjetnic, v skladu s predpisi držav članic o varstvu osebnih podatkov) ter jih analizira v letnem poročilu o malih in srednjih podjetij v EU v okviru pregleda uspešnosti malih in srednjih podjetij; meni, da bi zbrani podatki nosilce odločanja morali poučiti o posebnih težavah, s katerimi se srečujejo podjetnice; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj s pomočjo Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ter Evropskega inštituta za enakost med spoloma na način, ki ne predstavlja dodatnega bremena za MSP, zbere primerljive in celovite podatke o ženskem podjetništvu v Evropski uniji (kot so starost podjetnic, področje dejavnosti, velikost podjetja, starost podjetja in narodnost podjetnic, v skladu s predpisi držav članic o varstvu osebnih podatkov) ter jih analizira v letnem poročilu o malih in srednjih podjetij v EU v okviru pregleda uspešnosti malih in srednjih podjetij; meni, da bi zbrani podatki nosilce odločanja morali poučiti o posebnih težavah, s katerimi se srečujejo podjetnice;

| 32. | odobrava študij Komisije iz leta 2008 o ženskih inovatorkah in podjetništvu, ter poziva države članice, naj se zavežejo političnim priporočilom iz študije; |
| --- | --- |

32.

odobrava študij Komisije iz leta 2008 o ženskih inovatorkah in podjetništvu, ter poziva države članice, naj se zavežejo političnim priporočilom iz študije;

| 33. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj sprejmejo ukrepe zato, da se bodo v zvezi z socialnimi in drugimi družbenimi storitvami podjetnice obravnavale enako kot zaposlene ženske, pa tudi naj izboljšajo družbeni položaj podjetnic in družbenic v malih in srednjih podjetjih, in sicer z boljšo ureditvijo materinstva, boljšimi ustanovami za varstvo otrok, starejših oseb in oseb s posebnimi potrebami, boljšimi sistemi socialne varnosti ter odpravo stereotipov o spolu, hkrati pa naj izboljšajo njihov kulturni in pravni položaj, zlasti na področju raziskav, znanosti, inženirstva, novih medijev, okolja, ekološke in nizkoogljične tehnologije, kmetijstva in industrijskih panog v mestih in na podeželju; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj sprejmejo ukrepe zato, da se bodo v zvezi z socialnimi in drugimi družbenimi storitvami podjetnice obravnavale enako kot zaposlene ženske, pa tudi naj izboljšajo družbeni položaj podjetnic in družbenic v malih in srednjih podjetjih, in sicer z boljšo ureditvijo materinstva, boljšimi ustanovami za varstvo otrok, starejših oseb in oseb s posebnimi potrebami, boljšimi sistemi socialne varnosti ter odpravo stereotipov o spolu, hkrati pa naj izboljšajo njihov kulturni in pravni položaj, zlasti na področju raziskav, znanosti, inženirstva, novih medijev, okolja, ekološke in nizkoogljične tehnologije, kmetijstva in industrijskih panog v mestih in na podeželju;

| 34. | poziva države članice, naj preučijo ovire za samozaposlovanje romskih žensk in oblikujejo programe, ki bodo omogočili dostopno, hitro in poceni registracijo romskih podjetnic in samozaposlenih oseb; ustvarijo naj tudi možnosti dostopnih kreditov – tudi z mikrokrediti – za financiranje podjetij romskih žensk, in poziva Komisijo, naj podpre te dejavnosti z ustreznimi sistemi financiranja; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj preučijo ovire za samozaposlovanje romskih žensk in oblikujejo programe, ki bodo omogočili dostopno, hitro in poceni registracijo romskih podjetnic in samozaposlenih oseb; ustvarijo naj tudi možnosti dostopnih kreditov – tudi z mikrokrediti – za financiranje podjetij romskih žensk, in poziva Komisijo, naj podpre te dejavnosti z ustreznimi sistemi financiranja;

| 35. | poziva države članice, naj dejavno preprečujejo lažno samozaposlovanje, in sicer z dejansko opredelitvijo samozaposlovanja in s kaznovanjem lažnega samozaposlovanja; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj dejavno preprečujejo lažno samozaposlovanje, in sicer z dejansko opredelitvijo samozaposlovanja in s kaznovanjem lažnega samozaposlovanja;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo program za pomoč osebam, ki delajo na domu ali zagotavljajo oskrbo in nego ali druge storitve, med katerimi je največ žensk, ki niso ne zaposlene ne samozaposlene, da se bodo lahko zakonito samozaposlile ali ustanovile lastna podjetja; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo program za pomoč osebam, ki delajo na domu ali zagotavljajo oskrbo in nego ali druge storitve, med katerimi je največ žensk, ki niso ne zaposlene ne samozaposlene, da se bodo lahko zakonito samozaposlile ali ustanovile lastna podjetja;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo podporo ženskam, ki načrtujejo ustanovitev ali nakup podjetja ali prevzem družinskega podjetja, vključno s tistimi, ki delajo v svobodnih poklicih in so na primer lastnice zasebne odvetniške ali zdravniške prakse; meni, da bi morala biti podpora sestavljena iz ustreznih seminarjev usposabljanja in delavnic, da bi ženske pridobile vodstvena znanja in spretnosti, s katerimi bi uspešno izpeljale postopek prevzema, zlasti oceno vrednosti podjetja in rešitev bančnih in pravnih vprašanj; priznava, da je treba posebno pozornost nameniti ženskam, mlajšim od 25 let in starejšim od 50 let, saj so te bolj prizadete zaradi finančne krize; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo podporo ženskam, ki načrtujejo ustanovitev ali nakup podjetja ali prevzem družinskega podjetja, vključno s tistimi, ki delajo v svobodnih poklicih in so na primer lastnice zasebne odvetniške ali zdravniške prakse; meni, da bi morala biti podpora sestavljena iz ustreznih seminarjev usposabljanja in delavnic, da bi ženske pridobile vodstvena znanja in spretnosti, s katerimi bi uspešno izpeljale postopek prevzema, zlasti oceno vrednosti podjetja in rešitev bančnih in pravnih vprašanj; priznava, da je treba posebno pozornost nameniti ženskam, mlajšim od 25 let in starejšim od 50 let, saj so te bolj prizadete zaradi finančne krize;

| 38. | poziva Poljsko, naj med svojim predsedovanjem poudarja žensko podjetništvo, še zlasti na začetku oktobra ob evropskem tednu MSP; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga akcijski načrt za povečanje deleža podjetnic in naj sproži kampanje za povečanje ozaveščenosti, da bi odpravili stereotipe, v skladu s katerimi naj ženske ne bi nikoli bile uspešni poslovni vodje; |
| --- | --- |

38.

poziva Poljsko, naj med svojim predsedovanjem poudarja žensko podjetništvo, še zlasti na začetku oktobra ob evropskem tednu MSP; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga akcijski načrt za povečanje deleža podjetnic in naj sproži kampanje za povečanje ozaveščenosti, da bi odpravili stereotipe, v skladu s katerimi naj ženske ne bi nikoli bile uspešni poslovni vodje;

| 39. | poziva podjetja v družinski lasti, naj zagotovijo enake priložnosti ženskim sorodnicam, na primer hčeram, ko se odločajo o predaji ali prenosu družbe; |
| --- | --- |

39.

poziva podjetja v družinski lasti, naj zagotovijo enake priložnosti ženskim sorodnicam, na primer hčeram, ko se odločajo o predaji ali prenosu družbe;

| 40. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za lažje usklajevanje med zahtevami družinskega in poklicnega življenja, da bi olajšali zaposlovanje žensk in izboljšali njihove možnosti za samozaposlitev; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za lažje usklajevanje med zahtevami družinskega in poklicnega življenja, da bi olajšali zaposlovanje žensk in izboljšali njihove možnosti za samozaposlitev;

| 41. | poziva Komisijo, naj zaščiti podobo ženske v vseh vrstah komunikacijskih medijev, ter se tako upre vcepljeni ideji, da so ženske v osnovi ranljive in menda ne premorejo lastnosti, potrebnih za konkurenčno vodenje poslovanja; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zaščiti podobo ženske v vseh vrstah komunikacijskih medijev, ter se tako upre vcepljeni ideji, da so ženske v osnovi ranljive in menda ne premorejo lastnosti, potrebnih za konkurenčno vodenje poslovanja;

| 42. | opozarja, da je treba podpirati pobude, ki pripomorejo k pripravi in izvajanju pozitivnih ukrepov in politike človeških virov na ravni podjetij ter tako spodbujajo enakost spolov, obenem pa je treba več poudarka nameniti povečevanju ozaveščenosti in ukrepom usposabljanja, ki pripomorejo k pospeševanju, prenašanju in vključevanju praks, ki so bile uspešno uporabljene v organizacijah in podjetjih; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da je treba podpirati pobude, ki pripomorejo k pripravi in izvajanju pozitivnih ukrepov in politike človeških virov na ravni podjetij ter tako spodbujajo enakost spolov, obenem pa je treba več poudarka nameniti povečevanju ozaveščenosti in ukrepom usposabljanja, ki pripomorejo k pospeševanju, prenašanju in vključevanju praks, ki so bile uspešno uporabljene v organizacijah in podjetjih;

| 43. | priznava, da je rezultat revizije Akta za mala podjetja za Evropo z dne 23. februarja 2011 močna agenda za MSP, vendar zahteva, da se vodilo "Najprej pomisli na male" upošteva pri vseh ravnanjih EU in držav članic; |
| --- | --- |

43.

priznava, da je rezultat revizije Akta za mala podjetja za Evropo z dne 23. februarja 2011 močna agenda za MSP, vendar zahteva, da se vodilo "Najprej pomisli na male" upošteva pri vseh ravnanjih EU in držav članic;

| 44. | poziva države članice, naj podprejo programe, ki migrantkam omogočajo samozaposlitev ali ustanovitev podjetja, in sicer s politiko usposabljanja in mentorstva in podpornimi ukrepi za pridobitev posojil; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj podprejo programe, ki migrantkam omogočajo samozaposlitev ali ustanovitev podjetja, in sicer s politiko usposabljanja in mentorstva in podpornimi ukrepi za pridobitev posojil;

| 45. | poziva države članice, naj nagradijo podjetja, ki si prizadevajo za enakost med spoloma in ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, da bi razširili prakse za doseganje odličnosti na tem področju; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj nagradijo podjetja, ki si prizadevajo za enakost med spoloma in ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, da bi razširili prakse za doseganje odličnosti na tem področju;

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uravnoteženo zastopstvo moških in žensk v upravnih odborih podjetij, zlasti tistih, katerih delničarji so države članice; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uravnoteženo zastopstvo moških in žensk v upravnih odborih podjetij, zlasti tistih, katerih delničarji so države članice;

| 47. | poziva države članice, naj spodbujajo družbeno odgovornost podjetij med podjetji, ki jih vodijo ženske, da bi zagotovili, da sta delo in delovni čas žensk organizirana bolj prožno, ter spodbujali nudenje družinam prijaznih storitev; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj spodbujajo družbeno odgovornost podjetij med podjetji, ki jih vodijo ženske, da bi zagotovili, da sta delo in delovni čas žensk organizirana bolj prožno, ter spodbujali nudenje družinam prijaznih storitev;

| 48. | poziva Komisijo, naj spodbuja politike in programe poklicnega usposabljanja za ženske, vključno z razvijanjem računalniške pismenosti, da bi povečali njihov delež v različnih sektorjih industrije; pri tem pa naj upošteva finančno podporo, ki je na voljo na lokalni, nacionalni in na ravni Unije, in bolj spodbuja uporabo te podpore v velikih ter malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj spodbuja politike in programe poklicnega usposabljanja za ženske, vključno z razvijanjem računalniške pismenosti, da bi povečali njihov delež v različnih sektorjih industrije; pri tem pa naj upošteva finančno podporo, ki je na voljo na lokalni, nacionalni in na ravni Unije, in bolj spodbuja uporabo te podpore v velikih ter malih in srednjih podjetjih;

| 49. | poziva Komisijo, naj okrepi podporo za programe poklicnega usposabljanja za ženske v malih in srednjih podjetjih v industriji ter za raziskave in inovacije, v skladu s sedmim okvirnim programom in Evropsko listino za mala podjetja, kot je bila sprejeta v prilogi III k sklepom Evropskega sveta s srečanja v Santa Marii da Feiri 19. in 20. junija 2000; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj okrepi podporo za programe poklicnega usposabljanja za ženske v malih in srednjih podjetjih v industriji ter za raziskave in inovacije, v skladu s sedmim okvirnim programom in Evropsko listino za mala podjetja, kot je bila sprejeta v prilogi III k sklepom Evropskega sveta s srečanja v Santa Marii da Feiri 19. in 20. junija 2000;

| 50. | poudarja, da je treba spodbujati ustanovitev ženskih mrež v podjetjih, in sicer med podjetji v istem sektorju industrije ter med sektorji; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba spodbujati ustanovitev ženskih mrež v podjetjih, in sicer med podjetji v istem sektorju industrije ter med sektorji;

| 51. | poziva države članice in Komisijo, naj oblikujejo in izvajajo strategije za odpravo neenakosti v delovnem okolju ter na področju poklicnega razvoja žensk, zaposlenih v znanstvenem in tehnološkem sektorju; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice in Komisijo, naj oblikujejo in izvajajo strategije za odpravo neenakosti v delovnem okolju ter na področju poklicnega razvoja žensk, zaposlenih v znanstvenem in tehnološkem sektorju;

| 52. | meni, da je treba širiti zglede dobre prakse na področju udeležbe žensk v industrijskih raziskavah in visokotehnološki industriji; poudarja pomen tega, da se vodstva podjetij v industriji, v katerih je udeležba žensk zelo nizka, ozavesti o vprašanju spolov, kar se mora odražati s cilji v številkah; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba širiti zglede dobre prakse na področju udeležbe žensk v industrijskih raziskavah in visokotehnološki industriji; poudarja pomen tega, da se vodstva podjetij v industriji, v katerih je udeležba žensk zelo nizka, ozavesti o vprašanju spolov, kar se mora odražati s cilji v številkah;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

(2)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(3)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(4)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(5)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 48.

(6)  UL C 316 E, 22.12.2006, str. 378.

(7)  UL C 279 E, 20.11.2003, str. 78.

(8)  "Okvir za obravnavo in merjenje podjetništva (A Framework for Addressing and Measuring Entrepreneurship)" N. Ahmad in A.N. Hoffman, 24. januar 2008, STD/DOC (2008) 2.

---

Sreda, 14. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/66

---

Sreda, 14. september 2011Letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2009)

P7_TA(2011)0377

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2009) (2011/2027(INI))

2013/C 51 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju 27. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2009) (KOM(2010)0538), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 27. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2009) (KOM(2010)0538),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov osebja Komisije SEK(2010)1143 in SEK(2010)1144, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov osebja Komisije SEK(2010)1143 in SEK(2010)1144,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu "EU pilot" (KOM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu "EU pilot" (KOM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju člena 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (SEK(2010)1371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju člena 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (SEK(2010)1371),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom "Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti" (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom "Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti" (KOM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (KOM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (KOM(2002)0141),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2),

| — | ob upoštevanju odgovora Komisije na njegovo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Komisije na njegovo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008),

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za peticije (A7-0249/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za peticije (A7-0249/2011),

| A. | ker je 1. decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba, ki je uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je lažje izvajanje, uporaba in izvrševanje prava EU, |
| --- | --- |

A.

ker je 1. decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba, ki je uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je lažje izvajanje, uporaba in izvrševanje prava EU,

| B. | ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava, |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava,

| 1. | meni, da člen 17 PEU opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot varuhinje pogodb; v tem smislu so pooblastila in dolžnosti Komisije za začetek postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki ni izpolnila obveznosti iz pogodb, vključno z obveznostmi, povezanimi s temeljnimi pravicami državljanov, mejnik v pravnem redu EU in so skladna s konceptom Unije, ki temelji na vladavini prava; |
| --- | --- |

1.

meni, da člen 17 PEU opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot varuhinje pogodb; v tem smislu so pooblastila in dolžnosti Komisije za začetek postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki ni izpolnila obveznosti iz pogodb, vključno z obveznostmi, povezanimi s temeljnimi pravicami državljanov, mejnik v pravnem redu EU in so skladna s konceptom Unije, ki temelji na vladavini prava;

| 2. | poudarja temeljni pomen, ki ga ima vladavina prava za legitimnost vsakršne oblike upravljanja in vodenja ter za resnično demokracijo, v kateri so posebni ukrepi skladni z veljavnimi splošnimi pravili, pa tudi za predvidljivost in objektivno utemeljene odločitve in kot jamstvo državljanom, da lahko polno in učinkovito uživajo svoje zakonite pravice; |
| --- | --- |

2.

poudarja temeljni pomen, ki ga ima vladavina prava za legitimnost vsakršne oblike upravljanja in vodenja ter za resnično demokracijo, v kateri so posebni ukrepi skladni z veljavnimi splošnimi pravili, pa tudi za predvidljivost in objektivno utemeljene odločitve in kot jamstvo državljanom, da lahko polno in učinkovito uživajo svoje zakonite pravice;

| 3. | poudarja, da 27. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU prikazuje, da je Komisija kljub upadu števila postopkov ugotavljanja kršitev, ki jih je začela, konec leta 2009 vseeno obravnavala 2 900 pritožb in postopkov ugotavljanja kršitev in da so države članice v več kot polovici primerov še vedno zamujale s prenosom direktiv, kar še zdaleč ni zadovoljivo in za kar so odgovorni predvsem organi držav članic; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da 27. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU prikazuje, da je Komisija kljub upadu števila postopkov ugotavljanja kršitev, ki jih je začela, konec leta 2009 vseeno obravnavala 2 900 pritožb in postopkov ugotavljanja kršitev in da so države članice v več kot polovici primerov še vedno zamujale s prenosom direktiv, kar še zdaleč ni zadovoljivo in za kar so odgovorni predvsem organi držav članic;

| 4. | ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh delov: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem; meni, da igrajo v upravnem delu državljani kot pritožniki bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti prava Unije na terenu, kar je Komisija ponovno potrdila v omenjenem sporočilu z dne 20. marca 2002; zato meni, da je treba nujno zagotoviti preglednost, pravičnost in zanesljivost postopkov, ki državljane pooblaščajo, da odkrivajo kršitve prava Unije in nanje opozarjajo Komisijo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh delov: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem; meni, da igrajo v upravnem delu državljani kot pritožniki bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti prava Unije na terenu, kar je Komisija ponovno potrdila v omenjenem sporočilu z dne 20. marca 2002; zato meni, da je treba nujno zagotoviti preglednost, pravičnost in zanesljivost postopkov, ki državljane pooblaščajo, da odkrivajo kršitve prava Unije in nanje opozarjajo Komisijo;

| 5. | ugotavlja, da poskuša Komisija prek projekta "EU pilot" okrepiti zaveze, sodelovanje in partnerstvo z državami članicami (3) in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravami preučuje, kako izvajati pravo EU; meni, da ta pobuda delno ustreza novi potrebi, ki je nastala s sprejetjem Lizbonske pogodbe, in sicer po sodelovanju med vsemi institucijami Evropske unije, vendar spodbuja Komisijo, naj jamči državljanom, da bodo vedno vključeni pri obravnavi skladnosti s pravom EU; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da poskuša Komisija prek projekta "EU pilot" okrepiti zaveze, sodelovanje in partnerstvo z državami članicami (3) in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravami preučuje, kako izvajati pravo EU; meni, da ta pobuda delno ustreza novi potrebi, ki je nastala s sprejetjem Lizbonske pogodbe, in sicer po sodelovanju med vsemi institucijami Evropske unije, vendar spodbuja Komisijo, naj jamči državljanom, da bodo vedno vključeni pri obravnavi skladnosti s pravom EU;

| 6. | ugotavlja, da se po eni strani zdi, kot da imajo državljani poglavitno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodajo EU v praksi (4), po drugi strani pa so v projektu "EU pilot" še v večji meri izključeni iz nadaljnjih postopkov; meni, da bi se bilo treba izogniti temu s tem, da se pilotni projekt obravnava kot alternativna oblika mediacije, v kateri so državljani polno udeleženi in vključeni kot začetni pritožnik; meni, da bi to bolje odražalo cilje pogodb, da se "odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani" (člen 1 PEU), da institucije Unije "pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja" (člen 15 PDEU) in da "Unija pri vseh svojih dejavnostih upošteva načelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake obravnave s strani njenih institucij" (člen 9 PEU); |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se po eni strani zdi, kot da imajo državljani poglavitno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodajo EU v praksi (4), po drugi strani pa so v projektu "EU pilot" še v večji meri izključeni iz nadaljnjih postopkov; meni, da bi se bilo treba izogniti temu s tem, da se pilotni projekt obravnava kot alternativna oblika mediacije, v kateri so državljani polno udeleženi in vključeni kot začetni pritožnik; meni, da bi to bolje odražalo cilje pogodb, da se "odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani" (člen 1 PEU), da institucije Unije "pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja" (člen 15 PDEU) in da "Unija pri vseh svojih dejavnostih upošteva načelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake obravnave s strani njenih institucij" (člen 9 PEU);

| 7. | je seznanjen s številom peticij, za katere ni možno najti rešitve po sekundarni zakonodaji EU ali določb Pogodb, ki se uporabljajo neposredno, ki pa vendarle kažejo na kršitve načel, ki so zahtevana za vstop v Unijo in ki ustrezajo vrednotam, določenim v členu 2 PEU, pri čimer člen 7 PEU ureja postopke za spoštovanje teh vrednot; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s številom peticij, za katere ni možno najti rešitve po sekundarni zakonodaji EU ali določb Pogodb, ki se uporabljajo neposredno, ki pa vendarle kažejo na kršitve načel, ki so zahtevana za vstop v Unijo in ki ustrezajo vrednotam, določenim v členu 2 PEU, pri čimer člen 7 PEU ureja postopke za spoštovanje teh vrednot;

| 8. | opozarja, da mora Komisija v postopkih za ugotavljanje kršitev pri uporabi diskrecijske pravice, ki ji je dodeljena s pogodbami, upoštevati zahteve po preglednosti in odprtosti ter načelo sorazmernosti, pri čemer ne sme nikoli ogroziti prvega cilja te pravice, to je zagotavljanje pravočasne in pravilne uporabe prava Unije; ponavlja, da je absolutna diskrecija, skupaj z absolutnim pomanjkanjem preglednosti, v temeljnem nasprotju s pravno državo (5); |
| --- | --- |

8.

opozarja, da mora Komisija v postopkih za ugotavljanje kršitev pri uporabi diskrecijske pravice, ki ji je dodeljena s pogodbami, upoštevati zahteve po preglednosti in odprtosti ter načelo sorazmernosti, pri čemer ne sme nikoli ogroziti prvega cilja te pravice, to je zagotavljanje pravočasne in pravilne uporabe prava Unije; ponavlja, da je absolutna diskrecija, skupaj z absolutnim pomanjkanjem preglednosti, v temeljnem nasprotju s pravno državo (5);

| 9. | poziva Komisijo, naj v postopke za ugotavljanje kršitev vnese več preglednosti in naj državljane karseda hitro in na ustrezen način obvešča o ukrepih, ki so sledili njihovim zahtevam; poziva Komisijo, naj določi obdobje, v katerem morajo države članice izpolniti pogoje iz sodbe Sodišča; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v postopke za ugotavljanje kršitev vnese več preglednosti in naj državljane karseda hitro in na ustrezen način obvešča o ukrepih, ki so sledili njihovim zahtevam; poziva Komisijo, naj določi obdobje, v katerem morajo države članice izpolniti pogoje iz sodbe Sodišča;

| 10. | ugotavlja, da je Komisija za uspešno delovanje projekta "EU pilot" v praksi vzpostavila zaupno podatkovno bazo, ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; ponovno izpostavlja pomanjkanje preglednosti v odnosu do pritožnikov v sistemu "EU pilot" in ponavlja zahtevo Parlamenta, naj se mu omogoči dostop do podatkovne baze, kjer so zbrane vse pritožbe, da bo lahko bolje nadzoroval vlogo Komisije kot varuhinje pogodb; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je Komisija za uspešno delovanje projekta "EU pilot" v praksi vzpostavila zaupno podatkovno bazo, ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; ponovno izpostavlja pomanjkanje preglednosti v odnosu do pritožnikov v sistemu "EU pilot" in ponavlja zahtevo Parlamenta, naj se mu omogoči dostop do podatkovne baze, kjer so zbrane vse pritožbe, da bo lahko bolje nadzoroval vlogo Komisije kot varuhinje pogodb;

| 11. | pozdravlja zaveze Komisije, vendar meni, da so potrebna dodatna prizadevanja vseh vpletenih strani – držav članic, Komisije, Sveta in Parlamenta –, da bi Unija in njen notranji trg postala oprijemljiva resničnost za državljane, njihove organizacije in podjetja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja zaveze Komisije, vendar meni, da so potrebna dodatna prizadevanja vseh vpletenih strani – držav članic, Komisije, Sveta in Parlamenta –, da bi Unija in njen notranji trg postala oprijemljiva resničnost za državljane, njihove organizacije in podjetja;

| 12. | meni, da bi lahko pobuda "EU pilot" prispevala k reševanju težav, ki jih imajo posamezniki in podjetja na enotnem trgu in poziva Komisijo, naj jo s 24 razširi na 27 držav članic; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi lahko pobuda "EU pilot" prispevala k reševanju težav, ki jih imajo posamezniki in podjetja na enotnem trgu in poziva Komisijo, naj jo s 24 razširi na 27 držav članic;

| 13. | pozdravlja, da Komisija poudarja potrebo po uspešnejšem preprečevanju kršitev z uporabo vseh orodij, ki so na voljo, ter zagotavljanjem zadostnih sredstev; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da Komisija poudarja potrebo po uspešnejšem preprečevanju kršitev z uporabo vseh orodij, ki so na voljo, ter zagotavljanjem zadostnih sredstev;

| 14. | poudarja, da bi ohranjanje doslednosti pri izvrševanju prava EU s strani držav članic ter zagotavljanje vloge Sodišča v zvezi s tem zahtevalo, da bi Komisija opravila temeljito preiskavo in po potrebi začela postopek za ugotavljanje kršitev, ko peticija ali pritožba zadeva nepripravljenost nacionalnega sodišča, da zahteva predhodno odločanje, kadar bi to v skladu s pogodbami in pravnim redom moralo storiti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi ohranjanje doslednosti pri izvrševanju prava EU s strani držav članic ter zagotavljanje vloge Sodišča v zvezi s tem zahtevalo, da bi Komisija opravila temeljito preiskavo in po potrebi začela postopek za ugotavljanje kršitev, ko peticija ali pritožba zadeva nepripravljenost nacionalnega sodišča, da zahteva predhodno odločanje, kadar bi to v skladu s pogodbami in pravnim redom moralo storiti;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da se je z uporabo metode pilotskega projekta skrajšalo obdobje, potrebno za preiskovanje domnevnih kršitev, vendar meni, da mora Komisija Parlamentu pojasniti in posredovati dodatne podatke, da bo lahko presodil o uspešnosti te metode s stališča njenega dejanske spoštovanja v državah članicah; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da se je z uporabo metode pilotskega projekta skrajšalo obdobje, potrebno za preiskovanje domnevnih kršitev, vendar meni, da mora Komisija Parlamentu pojasniti in posredovati dodatne podatke, da bo lahko presodil o uspešnosti te metode s stališča njenega dejanske spoštovanja v državah članicah;

| 16. | ugotavlja, da so v odgovoru Komisije na njegovo resolucijo z dne 25. novembra 2010 omenjeni le tisti primeri Sodišča (6), ki potrjujejo potrebo po tem, da Komisija zagotavlja zaupnost dokumentov, ki se nanašajo na postopke za ugotavljanje kršitev in preiskave pred začetkom teh postopkov; opozarja Komisijo, da Sodišče v teh zadevah nikoli ni zanikalo tega, da je dostop do dokumentov mogoče utemeljiti s prevladujočim javnim interesom; dodaja še, da je varuh človekovih pravic glede izdaje dokumentov, povezanih s postopki za ugotavljanje kršitev, podal pozitivno mnenje (7); |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so v odgovoru Komisije na njegovo resolucijo z dne 25. novembra 2010 omenjeni le tisti primeri Sodišča (6), ki potrjujejo potrebo po tem, da Komisija zagotavlja zaupnost dokumentov, ki se nanašajo na postopke za ugotavljanje kršitev in preiskave pred začetkom teh postopkov; opozarja Komisijo, da Sodišče v teh zadevah nikoli ni zanikalo tega, da je dostop do dokumentov mogoče utemeljiti s prevladujočim javnim interesom; dodaja še, da je varuh človekovih pravic glede izdaje dokumentov, povezanih s postopki za ugotavljanje kršitev, podal pozitivno mnenje (7);

| 17. | meni, da bi se lahko omogočil boljši dostop do podatkov iz dosjejev postopkov ugotavljanja kršitev, ne da bi se s tem ogrozilo namen preiskave, in da prevladujoči javni interes verjetno upravičuje dostop do njih, zlasti v primerih, ko lahko pride do škode za zdravje ljudi in nepopravljive škode za okolje; bi pozdravil olajšanje dostopa do že tako javno dostopnih podatkov iz dosjejev postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi se lahko omogočil boljši dostop do podatkov iz dosjejev postopkov ugotavljanja kršitev, ne da bi se s tem ogrozilo namen preiskave, in da prevladujoči javni interes verjetno upravičuje dostop do njih, zlasti v primerih, ko lahko pride do škode za zdravje ljudi in nepopravljive škode za okolje; bi pozdravil olajšanje dostopa do že tako javno dostopnih podatkov iz dosjejev postopkov ugotavljanja kršitev;

| 18. | znova poziva Komisijo, naj oblikuje postopkovna pravila v obliki uredbe v skladu z novo pravno podlago iz člena 298 PDEU, ki določa različne vidike postopkov za ugotavljanje kršitev, med njimi obvestila, zavezujoče roke, pravico do zaslišanja, dolžnost obrazložitve in pravico vsake osebe do vpogleda v svoj spis, da bi tako okrepili pravice državljanov in zagotovili preglednost; |
| --- | --- |

18.

znova poziva Komisijo, naj oblikuje postopkovna pravila v obliki uredbe v skladu z novo pravno podlago iz člena 298 PDEU, ki določa različne vidike postopkov za ugotavljanje kršitev, med njimi obvestila, zavezujoče roke, pravico do zaslišanja, dolžnost obrazložitve in pravico vsake osebe do vpogleda v svoj spis, da bi tako okrepili pravice državljanov in zagotovili preglednost;

| 19. | je seznanjen, da je navzkrižje interesov organov odločanja omenjeno v mnogih peticijah, in odločno podpira sprejetje uredbe EU o upravnih postopkih, ki mora vključevati tudi splošna načela za postopke ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen, da je navzkrižje interesov organov odločanja omenjeno v mnogih peticijah, in odločno podpira sprejetje uredbe EU o upravnih postopkih, ki mora vključevati tudi splošna načela za postopke ugotavljanja kršitev;

| 20. | je seznanjen z odgovorom Komisije na prošnjo Parlamenta po oblikovanju postopkovnih pravil, v katerem je Komisija izrazila dvom o možnostih za sprejetje nove zakonodaje na osnovi člena 298 PDEU, in sicer zaradi diskrecijske pravice, ki ji je s pogodbami dodeljena za urejanje načinov vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev in z njimi povezanih dejavnosti za pravilno uporabo prava EU; je prepričan, da postopkovna pravila ne bi nikakor omejila diskrecijske pravice Komisije, temveč bi samo zagotovila, da bi Komisija pri njenem uveljavljanju spoštovala načela odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave, kot to določata člen 298 PDEU in člen 41 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z odgovorom Komisije na prošnjo Parlamenta po oblikovanju postopkovnih pravil, v katerem je Komisija izrazila dvom o možnostih za sprejetje nove zakonodaje na osnovi člena 298 PDEU, in sicer zaradi diskrecijske pravice, ki ji je s pogodbami dodeljena za urejanje načinov vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev in z njimi povezanih dejavnosti za pravilno uporabo prava EU; je prepričan, da postopkovna pravila ne bi nikakor omejila diskrecijske pravice Komisije, temveč bi samo zagotovila, da bi Komisija pri njenem uveljavljanju spoštovala načela odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave, kot to določata člen 298 PDEU in člen 41 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 21. | pozdravlja odločitev Odbora za pravne zadeve, da vključi peticijo št. 1028/2009, ki poziva k zavezujočim predpisom za postopke ugotavljanja kršitev, v delo delovne skupine, ki jo je ustanovil na podlagi člena 298 PDEU; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja odločitev Odbora za pravne zadeve, da vključi peticijo št. 1028/2009, ki poziva k zavezujočim predpisom za postopke ugotavljanja kršitev, v delo delovne skupine, ki jo je ustanovil na podlagi člena 298 PDEU;

| 22. | opominja Komisijo, da že omenjeno sporočilo z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava EU vsebuje postopkovne korake, ki jih Komisija pri urejanju svoje diskrecijske pravice ocenjuje kot sprejemljive, zaradi česar ne bi smelo biti nobenih zadržkov pri oblikovanju uredbe na osnovi tega instrumenta; je seznanjen z namero Komisije, da to sporočilo znova preuči; poziva Komisijo, naj v zvezi s postopki za ugotavljanje kršitev ne uporablja nezavezujočih aktov, temveč naj predlaga uredbo, da bo Parlament pri tako bistvenem elementu pravnega reda EU v polni meri udeležen kot sozakonodajalec; |
| --- | --- |

22.

opominja Komisijo, da že omenjeno sporočilo z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava EU vsebuje postopkovne korake, ki jih Komisija pri urejanju svoje diskrecijske pravice ocenjuje kot sprejemljive, zaradi česar ne bi smelo biti nobenih zadržkov pri oblikovanju uredbe na osnovi tega instrumenta; je seznanjen z namero Komisije, da to sporočilo znova preuči; poziva Komisijo, naj v zvezi s postopki za ugotavljanje kršitev ne uporablja nezavezujočih aktov, temveč naj predlaga uredbo, da bo Parlament pri tako bistvenem elementu pravnega reda EU v polni meri udeležen kot sozakonodajalec;

| 23. | ugotavlja zlasti, da namerava Komisija pregledati svojo splošno politiko evidentiranja pritožb in odnosov s pritožniki glede na izkušnje z novimi metodami, ki se pravkar preskušajo; je zaskrbljen nad tem, da se je Komisija odpovedala uporabi postopka za ugotavljanje kršitev kot glavnega orodja za zagotavljanje tega, da države članice pravočasno in pravilno izvajajo pravo Unije; poudarja, da je to naloga, ki je bila Komisiji predpisana s pogodbami in od katere ni mogoče enostransko odstopiti; poziva Komisijo, naj s skladnimi podatki, in sicer s podrobnimi podatki iz obdobja pred projektom "EU pilot" in po njem, dokaže navedeni uspeh teh novih metod ter naj v novo uredbo vključi načela in pogoje za evidentiranje pritožb ter ostale pravice pritožnikov; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja zlasti, da namerava Komisija pregledati svojo splošno politiko evidentiranja pritožb in odnosov s pritožniki glede na izkušnje z novimi metodami, ki se pravkar preskušajo; je zaskrbljen nad tem, da se je Komisija odpovedala uporabi postopka za ugotavljanje kršitev kot glavnega orodja za zagotavljanje tega, da države članice pravočasno in pravilno izvajajo pravo Unije; poudarja, da je to naloga, ki je bila Komisiji predpisana s pogodbami in od katere ni mogoče enostransko odstopiti; poziva Komisijo, naj s skladnimi podatki, in sicer s podrobnimi podatki iz obdobja pred projektom "EU pilot" in po njem, dokaže navedeni uspeh teh novih metod ter naj v novo uredbo vključi načela in pogoje za evidentiranje pritožb ter ostale pravice pritožnikov;

| 24. | pozdravlja novi element, vsebovan v členu 260 PDEU, ki Komisiji dopušča, da Sodišče, kateremu predloži zadevo v skladu s členom 258 PDEU, zaprosi, da državi članici naloži denarno kazen zaradi poznega prenosa direktive, poziva Komisijo, naj za zagotovitev večje preglednosti posreduje informacije o uporabi te nove diskrecijske pravice; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja novi element, vsebovan v členu 260 PDEU, ki Komisiji dopušča, da Sodišče, kateremu predloži zadevo v skladu s členom 258 PDEU, zaprosi, da državi članici naloži denarno kazen zaradi poznega prenosa direktive, poziva Komisijo, naj za zagotovitev večje preglednosti posreduje informacije o uporabi te nove diskrecijske pravice;

| 25. | ocenjuje kot nujno, da Komisija to sredstvo in vsa druga sredstva uporabi za zagotovitev tega, da države članice zakonodajo Unije prenesejo pravočasno in pravilno, zlasti ko gre za okoljske primere; |
| --- | --- |

25.

ocenjuje kot nujno, da Komisija to sredstvo in vsa druga sredstva uporabi za zagotovitev tega, da države članice zakonodajo Unije prenesejo pravočasno in pravilno, zlasti ko gre za okoljske primere;

| 26. | poudarja, da je pravočasen prenos direktiv EU bistven za gladko delovanje enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij v Evropski uniji; pozdravlja napredek, ki je bil storjen za dosego tega cilja, vendar ostaja zaskrbljen zaradi velikega števila začetih postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa direktiv; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je pravočasen prenos direktiv EU bistven za gladko delovanje enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij v Evropski uniji; pozdravlja napredek, ki je bil storjen za dosego tega cilja, vendar ostaja zaskrbljen zaradi velikega števila začetih postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa direktiv;

| 27. | podpira pobude držav članic za optimizacijo prenosa direktiv o enotnem trgu, vključno z uvedbo ustreznih pobud za pristojne oddelke in vzpostavitvijo sistemov opozarjanja pred iztekom roka za prenos; |
| --- | --- |

27.

podpira pobude držav članic za optimizacijo prenosa direktiv o enotnem trgu, vključno z uvedbo ustreznih pobud za pristojne oddelke in vzpostavitvijo sistemov opozarjanja pred iztekom roka za prenos;

| 28. | poziva Komisijo, naj na podlagi svojega priporočila z 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga nadaljuje spodbujanje najboljših praks pri prenosu zakonodaje o enotnem trgu (8); |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj na podlagi svojega priporočila z 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga nadaljuje spodbujanje najboljših praks pri prenosu zakonodaje o enotnem trgu (8);

| 29. | ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah;

| 30. | poudarja, da ima Komisija sicer prav, ko poudarja, da so v primeru kršitve prava EU dolžni ukrepati predvsem pravosodni organi držav članic, vendar pa imajo državljani pogosto znatne težave v zvezi s postopki pred nacionalnimi sodišči, ki so lahko predragi ali predolgi; zato meni, da bi bilo treba slediti smernicam iz stockholmskega programa; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da ima Komisija sicer prav, ko poudarja, da so v primeru kršitve prava EU dolžni ukrepati predvsem pravosodni organi držav članic, vendar pa imajo državljani pogosto znatne težave v zvezi s postopki pred nacionalnimi sodišči, ki so lahko predragi ali predolgi; zato meni, da bi bilo treba slediti smernicam iz stockholmskega programa;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da se Komisija večkrat posluži misij za ugotavljanje dejstev pri preiskavah kršitev na kraju samem, in meni, da je treba stremeti k usklajevanju in sinergijam z misijami Evropskega parlamenta, zlasti Odbora za peticije, hkrati pa spoštovati neodvisnost vsake institucije; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da se Komisija večkrat posluži misij za ugotavljanje dejstev pri preiskavah kršitev na kraju samem, in meni, da je treba stremeti k usklajevanju in sinergijam z misijami Evropskega parlamenta, zlasti Odbora za peticije, hkrati pa spoštovati neodvisnost vsake institucije;

| 32. | ugotavlja, da je možnost državljanov, podjetij in civilne družbe za začetek postopkov v zvezi z uporabo prava EU pred organi upravnega nadzora in sodišči v državah članicah ločena in neodvisna od postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih vodi Komisija, in z njimi ni v nasprotju; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je možnost državljanov, podjetij in civilne družbe za začetek postopkov v zvezi z uporabo prava EU pred organi upravnega nadzora in sodišči v državah članicah ločena in neodvisna od postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih vodi Komisija, in z njimi ni v nasprotju;

| 33. | obžaluje dejstvo, da je preveč postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so zelo dolgi ali so pozno začeti pri Sodišču; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo svoja prizadevanja za rešitev postopkov za ugotavljanje kršitev in prosi Komisijo, da prednostno razvrsti kršitve v različnih sektorjih na bolj sistematičen in preglednejši način; |
| --- | --- |

33.

obžaluje dejstvo, da je preveč postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so zelo dolgi ali so pozno začeti pri Sodišču; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo svoja prizadevanja za rešitev postopkov za ugotavljanje kršitev in prosi Komisijo, da prednostno razvrsti kršitve v različnih sektorjih na bolj sistematičen in preglednejši način;

| 34. | je zaskrbljen zaradi velikega števila kršitev na področjih priznanja strokovnih kvalifikacij, storitev in javnih naročil; meni, da bi bilo koristno dodatno razjasniti zakonodajni okvir na teh področjih, da bi nacionalnim organom pomagali pri njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi velikega števila kršitev na področjih priznanja strokovnih kvalifikacij, storitev in javnih naročil; meni, da bi bilo koristno dodatno razjasniti zakonodajni okvir na teh področjih, da bi nacionalnim organom pomagali pri njegovem izvajanju;

| 35. | pozdravlja vzpostavitev javne podatkovne baze o zakonodaji in sodni praksi na področju nepoštene poslovne prakse; meni, da bi bilo treba razmisliti o takih pobudah tudi na drugih področjih; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja vzpostavitev javne podatkovne baze o zakonodaji in sodni praksi na področju nepoštene poslovne prakse; meni, da bi bilo treba razmisliti o takih pobudah tudi na drugih področjih;

| 36. | poudarja pomen sistema SOLVIT, ki evropskim potrošnikom in podjetjem pomaga uveljavljati njihove pravice na enotnem trgu; pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri izboljšanju delovanja sistema SOLVIT, ter poziva Komisijo in države članice, naj ga še dodatno okrepijo; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen sistema SOLVIT, ki evropskim potrošnikom in podjetjem pomaga uveljavljati njihove pravice na enotnem trgu; pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri izboljšanju delovanja sistema SOLVIT, ter poziva Komisijo in države članice, naj ga še dodatno okrepijo;

| 37. | meni, da je pomembno, da so državljani bolj celovito in na praktičen način informirani o svojih pravicah na enotnem trgu; podpira nadaljnji razvoj portala Your Europe; |
| --- | --- |

37.

meni, da je pomembno, da so državljani bolj celovito in na praktičen način informirani o svojih pravicah na enotnem trgu; podpira nadaljnji razvoj portala Your Europe;

| 38. | poudarja, da so sodni postopki dragi in od potrošnikov in podjetij terjajo preveč časa, hkrati pa predstavljajo zelo veliko breme za sodišča EU in nacionalna sodišča, ki so že tako preobremenjena; poudarja pomen, ki ga imajo za odpravo teh bremen ustrezni mehanizmi alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so sodni postopki dragi in od potrošnikov in podjetij terjajo preveč časa, hkrati pa predstavljajo zelo veliko breme za sodišča EU in nacionalna sodišča, ki so že tako preobremenjena; poudarja pomen, ki ga imajo za odpravo teh bremen ustrezni mehanizmi alternativnega reševanja sporov;

| 39. | poudarja, da državljani, organizacije civilne družbe in podjetja še naprej uporabljajo mehanizem vlaganja peticij predvsem zato, da poročajo o nespoštovanju prava EU ter se čezenj pritožijo, pri čemer se to največkrat nanaša na okolje in notranji trg, pogosto pa tudi na področja prostega gibanja, temeljnih pravic in državljanstva; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da državljani, organizacije civilne družbe in podjetja še naprej uporabljajo mehanizem vlaganja peticij predvsem zato, da poročajo o nespoštovanju prava EU ter se čezenj pritožijo, pri čemer se to največkrat nanaša na okolje in notranji trg, pogosto pa tudi na področja prostega gibanja, temeljnih pravic in državljanstva;

| 40. | meni, da mnoge peticije omenjajo Listino o temeljnih pravicah, kljub temu, da se ta ne uporablja za akte držav članic, medtem ko druge omenjajo vrednote, na katerih temelji EU; je zaskrbljen, da se državljani čutijo zavedene o dejanskem področju uporabe listine, in meni, da je zelo pomembno pojasniti področje uporabe in izvrševanja Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da je treba načelo subsidiarnosti, ki je temelj Evropske unije, ustrezno obrazložiti, da se zagotovi, da državljani ne bodo zmedeni o uporabi Listine; |
| --- | --- |

40.

meni, da mnoge peticije omenjajo Listino o temeljnih pravicah, kljub temu, da se ta ne uporablja za akte držav članic, medtem ko druge omenjajo vrednote, na katerih temelji EU; je zaskrbljen, da se državljani čutijo zavedene o dejanskem področju uporabe listine, in meni, da je zelo pomembno pojasniti področje uporabe in izvrševanja Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da je treba načelo subsidiarnosti, ki je temelj Evropske unije, ustrezno obrazložiti, da se zagotovi, da državljani ne bodo zmedeni o uporabi Listine;

| 41. | pozdravlja, da 27. letno poročilo vsebuje poseben razdelek o peticijah, kakor je zaprosil Parlament, v katerem je Komisija razčlenila prejete nove peticije in ugotovila, da "čeprav večina peticij ne zadeva kršitev, pa vsebujejo uporabne informacije za Parlament in Komisijo o interesih državljanov"; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja, da 27. letno poročilo vsebuje poseben razdelek o peticijah, kakor je zaprosil Parlament, v katerem je Komisija razčlenila prejete nove peticije in ugotovila, da "čeprav večina peticij ne zadeva kršitev, pa vsebujejo uporabne informacije za Parlament in Komisijo o interesih državljanov";

| 42. | zahteva, da Svet v skladu s svojo izjavo iz točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje od držav članic zahteva, naj oblikujejo in objavijo razpredelnice, ki bodo prikazovale ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos zakonodaje; poudarja, da imajo takšne razpredelnice bistveno vlogo pri tem, da bo lahko Komisija učinkovito spremljala uporabo ukrepov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

42.

zahteva, da Svet v skladu s svojo izjavo iz točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje od držav članic zahteva, naj oblikujejo in objavijo razpredelnice, ki bodo prikazovale ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos zakonodaje; poudarja, da imajo takšne razpredelnice bistveno vlogo pri tem, da bo lahko Komisija učinkovito spremljala uporabo ukrepov v vseh državah članicah;

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0437.

(3)  Ocenjevalno poročilo sistema "EU pilot", str. 2.

(4)  Glej zgoraj omenjeno sporočilo z dne 20. marca 2002, str. 5: "Komisija je vedno priznavala ključno vlogo, ki jo pri odkrivanju kršitev prava Skupnosti igrajo pritožniki".

(5)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0437).

(6)  Sodbe Splošnega sodišča v zadevi T-105/95, WWF Združeno kraljestvo proti Komisiji, [1997] ECR II-313, in zadevi T191/99, Petrie in drugi proti Komisiji, [2001] II-3677, in sodba sodišča z dne 21. septembra 2010 v združenih zadevah C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P, Kraljevina Švedska proti Association de la presse internationale in Evropski komisiji, Association de la presse internationale ASBL proti Evropski komisiji in Evropska komisija proti Association de la presse internationale, ki še niso bile objavljene v Zbirki odločb.

(7)  Glej http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/10096/html.bookmark.

(8)  UL L 176, 7.7.2009, str. 17.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/72

---

Sreda, 14. september 2011Dostop javnosti do dokumentov 2009-2010

P7_TA(2011)0378

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010 (2010/2294(INI))

2013/C 51 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 1, 10 in 16 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členov 15 in 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 10 in 16 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členov 15 in 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 41 (pravica do dobrega upravljanja) in 42 (pravica dostopa do dokumentov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 41 (pravica do dobrega upravljanja) in 42 (pravica dostopa do dokumentov),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1700/2003 z dne 22. septembra 2003 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1700/2003 z dne 22. septembra 2003 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča o dostopu do dokumentov, še zlasti sodb Sodišča v zadevah Turco (združeni zadevi C-39/05 P in C-52/05 P) (4), Bavarian Lager (zadeva C-28/08) (5), Volker und Marcus Schecke (združeni zadevi C-92/09 in C-93/09) (6), Technische Glaswerke Ilmenau – TGI (C-139/07 P) (7) in API (združene zadeve C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P) (8), ter sodb Splošnega sodišča v zadevah Access Info Europe (T-233/09) (9), MyTravel (zadeva T-403/05) (10), Borax (zadevi T-121/05 in T-166/05) (11), Joséphidès (zadeva T-439/08) (12), Co-Frutta (združeni zadevi T-355/04 in T-446/04) (13), Terezakis (zadeva T-380/04) (14), Agrofert Holdings (zadeva T-111/07) (15) in Editions Jacob (zadeva T-237/05) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča o dostopu do dokumentov, še zlasti sodb Sodišča v zadevah Turco (združeni zadevi C-39/05 P in C-52/05 P) (4), Bavarian Lager (zadeva C-28/08) (5), Volker und Marcus Schecke (združeni zadevi C-92/09 in C-93/09) (6), Technische Glaswerke Ilmenau – TGI (C-139/07 P) (7) in API (združene zadeve C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P) (8), ter sodb Splošnega sodišča v zadevah Access Info Europe (T-233/09) (9), MyTravel (zadeva T-403/05) (10), Borax (zadevi T-121/05 in T-166/05) (11), Joséphidès (zadeva T-439/08) (12), Co-Frutta (združeni zadevi T-355/04 in T-446/04) (13), Terezakis (zadeva T-380/04) (14), Agrofert Holdings (zadeva T-111/07) (15) in Editions Jacob (zadeva T-237/05) (16),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in dokumentov, ki sta jih pripravila evropski varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov, prvi glede vprašanja dostopa do dokumentov, drugi pa glede ustreznega ravnotežja med preglednostjo in varstvom podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in dokumentov, ki sta jih pripravila evropski varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov, prvi glede vprašanja dostopa do dokumentov, drugi pa glede ustreznega ravnotežja med preglednostjo in varstvom podatkov,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. aprila 2008 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. aprila 2008 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2008)0229),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. marca 2011 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. marca 2011 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2011)0137),

| — | ob upoštevanju Konvencije UNECE iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (aarhuška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije UNECE iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (aarhuška konvencija),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o dostopu do dokumentov za leti 2009 in 2010 v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o dostopu do dokumentov za leti 2009 in 2010 v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave (18),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 14. januarja 2009 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (19), 25. novembra 2010 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009 (20), 17. decembra 2009 o potrebnem izboljšanju pravnega okvira o dostopu do dokumentov po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, Uredba (ES) št. 1049/2001 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 14. januarja 2009 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (19), 25. novembra 2010 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009 (20), 17. decembra 2009 o potrebnem izboljšanju pravnega okvira o dostopu do dokumentov po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, Uredba (ES) št. 1049/2001 (21),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 104(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 104(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0245/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0245/2011),

| A. | ker je Lizbonska pogodba uvedla nov ustavni okvir za institucionalno preglednost EU v smislu odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave (člen 298 PDEU), saj je uvedla robustno temeljno pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij EU; ker je treba to pravico, ki jo Pogodba priznava ne le državljanom Unije, temveč vsem fizičnim in pravnim osebam s stalnim prebivališčem v državah članicah, uveljavljati ob upoštevanju splošnih načel in omejitev (zaradi varovanja nekaterih javnih in zasebnih interesov), ki jih določajo uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (člen 15 PDEU), |
| --- | --- |

A.

ker je Lizbonska pogodba uvedla nov ustavni okvir za institucionalno preglednost EU v smislu odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave (člen 298 PDEU), saj je uvedla robustno temeljno pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij EU; ker je treba to pravico, ki jo Pogodba priznava ne le državljanom Unije, temveč vsem fizičnim in pravnim osebam s stalnim prebivališčem v državah članicah, uveljavljati ob upoštevanju splošnih načel in omejitev (zaradi varovanja nekaterih javnih in zasebnih interesov), ki jih določajo uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (člen 15 PDEU),

| B. | ker zdaj na splošno velja, da mora biti dostop do zakonodajnih dokumentov popoln, izjeme glede nezakonodajnih dokumentov je treba omejiti, ta pristopa pa se medsebojno ne smeta ovirati, |
| --- | --- |

B.

ker zdaj na splošno velja, da mora biti dostop do zakonodajnih dokumentov popoln, izjeme glede nezakonodajnih dokumentov je treba omejiti, ta pristopa pa se medsebojno ne smeta ovirati,

| C. | ker novi Pogodbi ne vključujeta več navedbe nujnosti ohranjanja učinkovitosti njegovih postopkov odločanja (člena 255 in 207(3) nekdanje PES), t. i. prostor za razmislek, kot možnosti za omejevanje preglednosti v zvezi z zakonodajnimi postopki; ker bi bilo treba za upravne postopke ta prostor za razmislek uokviriti v skladu s členom 1 PEU in členom 298 PDEU, ki zahtevata odprto, učinkovito in neodvisno upravo, |
| --- | --- |

C.

ker novi Pogodbi ne vključujeta več navedbe nujnosti ohranjanja učinkovitosti njegovih postopkov odločanja (člena 255 in 207(3) nekdanje PES), t. i. prostor za razmislek, kot možnosti za omejevanje preglednosti v zvezi z zakonodajnimi postopki; ker bi bilo treba za upravne postopke ta prostor za razmislek uokviriti v skladu s členom 1 PEU in členom 298 PDEU, ki zahtevata odprto, učinkovito in neodvisno upravo,

| D. | ker je preglednost bistven del participativne demokracije, ki dopolnjuje predstavniško demokracijo, na katerih temelji delovanje Unije, kot je izrecno določeno v členih 9 do 11 PEU, saj se s tem državljanu omogoča sodelovanje pri odločanju ter izvajanje javnega nadzora in s tem zagotavljanje legitimnosti demokratičnega političnega sistema, |
| --- | --- |

D.

ker je preglednost bistven del participativne demokracije, ki dopolnjuje predstavniško demokracijo, na katerih temelji delovanje Unije, kot je izrecno določeno v členih 9 do 11 PEU, saj se s tem državljanu omogoča sodelovanje pri odločanju ter izvajanje javnega nadzora in s tem zagotavljanje legitimnosti demokratičnega političnega sistema,

| E. | ker državljani zahtevajo več demokracije, preglednosti in odprtosti institucij in političnih akterjev ter okrepljen boj proti korupciji; ker je dostop do dokumentov in informacij eden od načinov vključevanja državljanov v demokratični proces ter preprečevanja korupcije in boja proti njej, |
| --- | --- |

E.

ker državljani zahtevajo več demokracije, preglednosti in odprtosti institucij in političnih akterjev ter okrepljen boj proti korupciji; ker je dostop do dokumentov in informacij eden od načinov vključevanja državljanov v demokratični proces ter preprečevanja korupcije in boja proti njej,

| F. | ker poleg tega EU vse pogosteje tvega, da postane tarča kritik, ker državljanom ne zagotavlja zadostne preglednosti, odprtosti ter dostopa do dokumentov in informacij, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo mogoče sprejeti nove uredbe o pravici do dostopa do dokumentov, ker Komisija ni sprejela sprememb, ki jih je predlagal Parlament, in države članice niso bili pripravljene razkriti svojih dokumentov, razprav in posvetovanj državljanom in Parlamentu, |
| --- | --- |

F.

ker poleg tega EU vse pogosteje tvega, da postane tarča kritik, ker državljanom ne zagotavlja zadostne preglednosti, odprtosti ter dostopa do dokumentov in informacij, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo mogoče sprejeti nove uredbe o pravici do dostopa do dokumentov, ker Komisija ni sprejela sprememb, ki jih je predlagal Parlament, in države članice niso bili pripravljene razkriti svojih dokumentov, razprav in posvetovanj državljanom in Parlamentu,

| G. | ker bi bilo treba na ravni EU sprejeti nove in strožje ukrepe proti korupciji za zagotovitev, da se ne bi pojavljala v nobeni evropski instituciji, Parlament pa bi moral upoštevati nedavne negativne izkušnje in oblikovati pravila glede odnosov svojih poslancev in uslužbencev z lobisti in interesnimi skupinami, vključno z zahtevo po večji preglednosti, |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba na ravni EU sprejeti nove in strožje ukrepe proti korupciji za zagotovitev, da se ne bi pojavljala v nobeni evropski instituciji, Parlament pa bi moral upoštevati nedavne negativne izkušnje in oblikovati pravila glede odnosov svojih poslancev in uslužbencev z lobisti in interesnimi skupinami, vključno z zahtevo po večji preglednosti,

| H. | ker imajo državljani zaradi zagotavljanja odgovornosti in legitimnosti demokratičnega političnega sistema pravico vedeti, kako delujejo njihovi predstavniki, izvoljeni ali imenovani v javne organe, oziroma kako zastopajo države članice na evropski ali mednarodni ravni (načelo odgovornosti), kako deluje postopek odločanja (vključno z dokumenti, predlogi sprememb, časovnimi razporedi, udeleženci, oddanimi glasovi itd.) ter kako in s kakšnimi rezultati se javni denar dodeljuje in porablja (načelo sledljivosti sredstev), |
| --- | --- |

H.

ker imajo državljani zaradi zagotavljanja odgovornosti in legitimnosti demokratičnega političnega sistema pravico vedeti, kako delujejo njihovi predstavniki, izvoljeni ali imenovani v javne organe, oziroma kako zastopajo države članice na evropski ali mednarodni ravni (načelo odgovornosti), kako deluje postopek odločanja (vključno z dokumenti, predlogi sprememb, časovnimi razporedi, udeleženci, oddanimi glasovi itd.) ter kako in s kakšnimi rezultati se javni denar dodeljuje in porablja (načelo sledljivosti sredstev),

| I. | ker trenutno veljavna Uredba (ES) št. 1049/2001 ne vsebuje jasnih opredelitev nekaterih pomembnih vprašanj, kot so pravica držav članic do veta, omejitve „prostora za razmislek“, jasna in omejena opredelitev izjem, dodeljevanje kategorij zaupnosti dokumentov ter ravnotežje med preglednostjo in varstvom podatkov, |
| --- | --- |

I.

ker trenutno veljavna Uredba (ES) št. 1049/2001 ne vsebuje jasnih opredelitev nekaterih pomembnih vprašanj, kot so pravica držav članic do veta, omejitve „prostora za razmislek“, jasna in omejena opredelitev izjem, dodeljevanje kategorij zaupnosti dokumentov ter ravnotežje med preglednostjo in varstvom podatkov,

| J. | ker je EU z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dobila nove pristojnosti na področju kazenskega prava (člena 82 in 83 PDEU) in sodelovanja policijskih organov; ker bi lahko tovrstne nove pristojnosti vplivale na temeljne človekove pravice in poudarjajo potrebo po bolj odprtem zakonodajnem postopku, |
| --- | --- |

J.

ker je EU z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dobila nove pristojnosti na področju kazenskega prava (člena 82 in 83 PDEU) in sodelovanja policijskih organov; ker bi lahko tovrstne nove pristojnosti vplivale na temeljne človekove pravice in poudarjajo potrebo po bolj odprtem zakonodajnem postopku,

| K. | ker člen 15 PDEU in člen 42 Listine temeljnih pravic uvajata širok koncept dokumenta, ki zajema informacije ne glede na nosilec, na katerem so shranjene, |
| --- | --- |

K.

ker člen 15 PDEU in člen 42 Listine temeljnih pravic uvajata širok koncept dokumenta, ki zajema informacije ne glede na nosilec, na katerem so shranjene,

| L. | ker izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 ni enakomerno, saj statistike kažejo razlike med posameznimi institucijami; ker količinski podatki v poročilih za leto 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 v institucijah EU kažejo na splošno zmanjšanje števila in deleža zavrnitev, na 12 % (22) (16 % leta 2008) v Parlamentu (33 primerov), 22,5 % (23) (28 % leta 2008) v Svetu (2 254 primerov) in 11,65 % (13,99 % leta 2008) v Komisiji (589 primerov), institucije EU pa so v letu 2009 za zavrnitev navajale različne razloge, od katerih je bil eden najpogosteje navedenih zaščita postopka odločanja (Parlament (39,47 % (24)), Svet (39,2 % za začetne prošnje) (25) in Komisija (26 %)) (26), |
| --- | --- |

L.

ker izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 ni enakomerno, saj statistike kažejo razlike med posameznimi institucijami; ker količinski podatki v poročilih za leto 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 v institucijah EU kažejo na splošno zmanjšanje števila in deleža zavrnitev, na 12 % (22) (16 % leta 2008) v Parlamentu (33 primerov), 22,5 % (23) (28 % leta 2008) v Svetu (2 254 primerov) in 11,65 % (13,99 % leta 2008) v Komisiji (589 primerov), institucije EU pa so v letu 2009 za zavrnitev navajale različne razloge, od katerih je bil eden najpogosteje navedenih zaščita postopka odločanja (Parlament (39,47 % (24)), Svet (39,2 % za začetne prošnje) (25) in Komisija (26 %)) (26),

| M. | ker je Splošno sodišče v zadevi Toland proti Parlamentu
   (27) preklical odločitev Evropskega parlamenta o zavrnitvi dostopa do poročila službe za notranjo revizijo z dne 9. januarja 2008 o reviziji nadomestila za parlamentarno pomoč, |
| --- | --- |

M.

ker je Splošno sodišče v zadevi Toland proti Parlamentu
   (27) preklical odločitev Evropskega parlamenta o zavrnitvi dostopa do poročila službe za notranjo revizijo z dne 9. januarja 2008 o reviziji nadomestila za parlamentarno pomoč,

| N. | ker Komisija in Parlament v letu 2009 v svoja registra nista vnesla nobenega takšnega dokumenta, Svet pa je od 445 dokumentov, označenih za občutljive, v svoj register vnesel 157 dokumentov z oznako ‘CONFIDENTIEL UE’ ali ‘SECRET UE’, |
| --- | --- |

N.

ker Komisija in Parlament v letu 2009 v svoja registra nista vnesla nobenega takšnega dokumenta, Svet pa je od 445 dokumentov, označenih za občutljive, v svoj register vnesel 157 dokumentov z oznako ‘CONFIDENTIEL UE’ ali ‘SECRET UE’,

| O. | ker imajo mednarodni sporazumi v pravnem redu EU podobne pravne učinke kot notranja zakonodaja EU, javnost pa mora biti o teh sporazumih obveščena in imeti mora dostop do dokumentov v zvezi z njimi, |
| --- | --- |

O.

ker imajo mednarodni sporazumi v pravnem redu EU podobne pravne učinke kot notranja zakonodaja EU, javnost pa mora biti o teh sporazumih obveščena in imeti mora dostop do dokumentov v zvezi z njimi,

| P. | ker Uredba (ES) št. 1049/2001 zavezuje institucije, da predvidijo delni dostop do dokumenta, če samo za nekatere njegove dele velja izjema; ker je odobreni delni dostop pogosto neupravičeno omejen samo na naslov ali uvodne odstavke dokumentov, dostop do vsebinskih odstavkov pa je onemogočen, |
| --- | --- |

P.

ker Uredba (ES) št. 1049/2001 zavezuje institucije, da predvidijo delni dostop do dokumenta, če samo za nekatere njegove dele velja izjema; ker je odobreni delni dostop pogosto neupravičeno omejen samo na naslov ali uvodne odstavke dokumentov, dostop do vsebinskih odstavkov pa je onemogočen,

| Q. | ker člen 41 listine o temeljnih pravicah opredeljuje „pravico vsake osebe do vpogleda v svoj spis ob spoštovanju legitimnih interesov zaupnosti ter poklicne in poslovne tajnosti“; ker je uveljavljanje te pravice še vedno močno pomanjkljivo, zaradi česar se je treba za pridobitev vpogleda v lasten spis nujno sklicevati na predpise o javnem dostopu, |
| --- | --- |

Q.

ker člen 41 listine o temeljnih pravicah opredeljuje „pravico vsake osebe do vpogleda v svoj spis ob spoštovanju legitimnih interesov zaupnosti ter poklicne in poslovne tajnosti“; ker je uveljavljanje te pravice še vedno močno pomanjkljivo, zaradi česar se je treba za pridobitev vpogleda v lasten spis nujno sklicevati na predpise o javnem dostopu,

| R. | ker člen 15 PDEU jasno določa obveznost institucij, organov, uradov in agencij Unije, da „pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja“; ker ta obveznost velja tudi za odbore, ki pomagajo Komisiji pri njenih nalogah; ker se ta obveznost ne upošteva v standardnem poslovniku Komisije za odbore, ki določa, da so vse razprave in dokumenti v zvezi s postopki komitologije zaupni; |
| --- | --- |

R.

ker člen 15 PDEU jasno določa obveznost institucij, organov, uradov in agencij Unije, da „pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja“; ker ta obveznost velja tudi za odbore, ki pomagajo Komisiji pri njenih nalogah; ker se ta obveznost ne upošteva v standardnem poslovniku Komisije za odbore, ki določa, da so vse razprave in dokumenti v zvezi s postopki komitologije zaupni;

Dostop do dokumentov kot temeljna pravica

| 1. | opozarja, da je preglednost splošno načelo, z Lizbonsko pogodbo (torej tudi s pridobitvijo pravno zavezujoče veljavnosti Listine Evropske unije o temeljnih pravicah) pa je postala pravno zavezujoča temeljna pravica državljana, tako da morajo vse odločbe za zavrnitev dostopa do dokumentov temeljiti na jasno in strogo opredeljenih ter razumno obrazloženih in dobro argumentiranih izjemah, da bi državljan razumel zavrnitev in učinkovito uporabil pravna sredstva, ki jih ima na voljo; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je preglednost splošno načelo, z Lizbonsko pogodbo (torej tudi s pridobitvijo pravno zavezujoče veljavnosti Listine Evropske unije o temeljnih pravicah) pa je postala pravno zavezujoča temeljna pravica državljana, tako da morajo vse odločbe za zavrnitev dostopa do dokumentov temeljiti na jasno in strogo opredeljenih ter razumno obrazloženih in dobro argumentiranih izjemah, da bi državljan razumel zavrnitev in učinkovito uporabil pravna sredstva, ki jih ima na voljo;

| 2. | meni, da bi morala biti EU v ospredju in vzor za države članice in za tretje države glede institucionalne preglednosti in moderne demokracije; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala biti EU v ospredju in vzor za države članice in za tretje države glede institucionalne preglednosti in moderne demokracije;

| 3. | opozarja, da je preglednost najboljši način preprečevanja korupcije, goljufij, navzkrižij interesov in slabega upravljanja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je preglednost najboljši način preprečevanja korupcije, goljufij, navzkrižij interesov in slabega upravljanja;

| 4. | poziva institucije, organe, urade in agencije EU, vključno z novoustanovljeno evropsko službo za zunanje delovanje, naj začnejo nemudoma in v celoti izvajati Uredbo (ES) št. 1049/2001, kot določajo Pogodbe, in s tem v zvezi vsako leto objavijo poročilo, kot določa člen 17 navedene uredbe; |
| --- | --- |

4.

poziva institucije, organe, urade in agencije EU, vključno z novoustanovljeno evropsko službo za zunanje delovanje, naj začnejo nemudoma in v celoti izvajati Uredbo (ES) št. 1049/2001, kot določajo Pogodbe, in s tem v zvezi vsako leto objavijo poročilo, kot določa člen 17 navedene uredbe;

| 5. | poudarja, da posredovanje Sodišča, evropskega varuha človekovih pravic in evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki se v bistvu izrekajo o posameznih primerih, ne more nadomestiti zakonodajne dejavnosti, kar zadeva pravno varnost in enakost pred zakonom; obžaluje, da se tudi v primerih, ko je Sodišče postavi jasna načela, recimo glede zakonodajne preglednosti v zadevi Turco, ta načela ne upoštevajo; zato ponovno poziva institucije, naj spoštujejo sodbo v zadevi Turco o mnenjih pravnih služb, podanih v okviru zakonodajnega postopka; ponovno potrjuje, da mora zakonodajalec obravnavati in odpraviti težave, na katere v svoji sodni praksi opozori Sodišče, ter v celoti in obširneje izvajati pravico dostopa do dokumentov v duhu novih sprememb Pogodb, ki jasno določajo temeljno pravico do dostopa do dokumentov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da posredovanje Sodišča, evropskega varuha človekovih pravic in evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki se v bistvu izrekajo o posameznih primerih, ne more nadomestiti zakonodajne dejavnosti, kar zadeva pravno varnost in enakost pred zakonom; obžaluje, da se tudi v primerih, ko je Sodišče postavi jasna načela, recimo glede zakonodajne preglednosti v zadevi Turco, ta načela ne upoštevajo; zato ponovno poziva institucije, naj spoštujejo sodbo v zadevi Turco o mnenjih pravnih služb, podanih v okviru zakonodajnega postopka; ponovno potrjuje, da mora zakonodajalec obravnavati in odpraviti težave, na katere v svoji sodni praksi opozori Sodišče, ter v celoti in obširneje izvajati pravico dostopa do dokumentov v duhu novih sprememb Pogodb, ki jasno določajo temeljno pravico do dostopa do dokumentov;

| 6. | meni, da je treba revidirati Uredbo (ES) št. 1049/2001, da bi razjasnili nekatere določbe v njej, natančno opredelili in omejili izjeme ter zagotovili, da te izjeme ne bodo spodkopavale preglednosti, ki jo zagotavljajo Pogodbe in Listina temeljnih pravic; meni, da bi morala ta revizija okrepiti pravico dostopa do dokumentov, ne da bi zniževala sedanje standarde, ki varujejo to pravico, pri tem pa bi bilo treba upoštevati sodno prakso Sodišča; v zvezi s tem poudarja, da bi morala biti spremenjena uredba preprosta in dostopna državljanom, da bi lahko učinkovito uveljavljali svojo pravico; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba revidirati Uredbo (ES) št. 1049/2001, da bi razjasnili nekatere določbe v njej, natančno opredelili in omejili izjeme ter zagotovili, da te izjeme ne bodo spodkopavale preglednosti, ki jo zagotavljajo Pogodbe in Listina temeljnih pravic; meni, da bi morala ta revizija okrepiti pravico dostopa do dokumentov, ne da bi zniževala sedanje standarde, ki varujejo to pravico, pri tem pa bi bilo treba upoštevati sodno prakso Sodišča; v zvezi s tem poudarja, da bi morala biti spremenjena uredba preprosta in dostopna državljanom, da bi lahko učinkovito uveljavljali svojo pravico;

| 7. | meni, da predlog Komisije iz leta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne dviguje preglednosti Unije na raven, ki je zahtevana v Lizbonski pogodbi, pač pa da številne spremembe, ki jih Komisija predlaga, dejansko celo znižujejo sedanjo raven preglednosti; meni, da je zlasti sprememba, ki jo je Komisija predlagala za člen 3 in v primerjavi z obstoječim stanjem bistveno omejuje opredelitev izraza „dokument“, v nasprotju z Lizbonsko pogodbo; poziva Komisijo, naj predloži spremenjen predlog za revizijo Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki bi v celoti upošteval zahteve po večji preglednosti, zapisane v Lizbonski pogodbi ter določene v sodni praksi Sodišča in dosedanjem delu Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

meni, da predlog Komisije iz leta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne dviguje preglednosti Unije na raven, ki je zahtevana v Lizbonski pogodbi, pač pa da številne spremembe, ki jih Komisija predlaga, dejansko celo znižujejo sedanjo raven preglednosti; meni, da je zlasti sprememba, ki jo je Komisija predlagala za člen 3 in v primerjavi z obstoječim stanjem bistveno omejuje opredelitev izraza „dokument“, v nasprotju z Lizbonsko pogodbo; poziva Komisijo, naj predloži spremenjen predlog za revizijo Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki bi v celoti upošteval zahteve po večji preglednosti, zapisane v Lizbonski pogodbi ter določene v sodni praksi Sodišča in dosedanjem delu Parlamenta;

| 8. | poudarja, da je Sodišče v zadevi Švedska proti Komisiji (zadeva C-64/05 P) (28) določilo, da države članice nimajo absolutne pravice veta glede svojih dokumentov, pač pa le možnost postopka posvetovanja, s katerim potrdijo, ali glede pravice do dostopa do dokumentov, opredeljenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001, velja katera od izjem (29); meni, da je potrebno zakonsko pojasnilo, s katerim bi zagotovili pravilno izvajanje te sodne prakse za preprečitev zamud in navzkrižij, ki so se pokazali v zadevi IFAW
   (30); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je Sodišče v zadevi Švedska proti Komisiji (zadeva C-64/05 P) (28) določilo, da države članice nimajo absolutne pravice veta glede svojih dokumentov, pač pa le možnost postopka posvetovanja, s katerim potrdijo, ali glede pravice do dostopa do dokumentov, opredeljenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001, velja katera od izjem (29); meni, da je potrebno zakonsko pojasnilo, s katerim bi zagotovili pravilno izvajanje te sodne prakse za preprečitev zamud in navzkrižij, ki so se pokazali v zadevi IFAW
   (30);

| 9. | opozarja, da je člen 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 o občutljivih dokumentih kompromis, ki po sprejetju Lizbonske pogodbe ne ustreza več novim ustavnim in pravnim obveznostim; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je člen 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 o občutljivih dokumentih kompromis, ki po sprejetju Lizbonske pogodbe ne ustreza več novim ustavnim in pravnim obveznostim;

| 10. | poudarja, da kategorije zaupnosti dokumentov neposredno vplivajo na pravico državljanov do dostopa do dokumentov; opozarja, da sedanji sistem kategorij zaupnosti deluje le na podlagi medinstitucionalnih sporazumov in je nagnjen k pripisovanju prevelike stopnje zaupnosti; poziva k uvedbi skupnih pravil za določanje zaupnosti v obliki uredbe; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da kategorije zaupnosti dokumentov neposredno vplivajo na pravico državljanov do dostopa do dokumentov; opozarja, da sedanji sistem kategorij zaupnosti deluje le na podlagi medinstitucionalnih sporazumov in je nagnjen k pripisovanju prevelike stopnje zaupnosti; poziva k uvedbi skupnih pravil za določanje zaupnosti v obliki uredbe;

| 11. | poziva zlasti Svet, naj Parlamentu odobri poln dostop do zaupnih dokumentov v zvezi z mednarodnimi sporazumi, kot določa člen 218 PDEU, ter do zaupnih dokumentov v zvezi s postopki ocenjevanja EU, da bi se izognili medinstitucionalnim težavam, kakršne so se na primer pojavile pri pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, pri ocenjevanju Bolgarije in Romunije pred vstopom v schengensko območje, pri sporazumu trgovinskega sporazuma o preprečevanju ponarejanja (ACTA) in pri dialogu med EU in Kitajsko o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

11.

poziva zlasti Svet, naj Parlamentu odobri poln dostop do zaupnih dokumentov v zvezi z mednarodnimi sporazumi, kot določa člen 218 PDEU, ter do zaupnih dokumentov v zvezi s postopki ocenjevanja EU, da bi se izognili medinstitucionalnim težavam, kakršne so se na primer pojavile pri pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, pri ocenjevanju Bolgarije in Romunije pred vstopom v schengensko območje, pri sporazumu trgovinskega sporazuma o preprečevanju ponarejanja (ACTA) in pri dialogu med EU in Kitajsko o človekovih pravicah;

| 12. | poudarja pomembno vlogo, ki bi jo imela ustrezna pravila za razvrščanje po zaupnosti za iskreno medinstitucionalno sodelovanje; v zvezi s tem pozdravlja medinstitucionalne sporazume o kategorijah zaupnosti in dostopu do dokumentov, čeprav ne morejo nadomestiti ustrezne zakonske osnove; s tem v zvezi poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sledita modelu novega medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo ter nujno skleneta podoben sporazum s Parlamentom; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomembno vlogo, ki bi jo imela ustrezna pravila za razvrščanje po zaupnosti za iskreno medinstitucionalno sodelovanje; v zvezi s tem pozdravlja medinstitucionalne sporazume o kategorijah zaupnosti in dostopu do dokumentov, čeprav ne morejo nadomestiti ustrezne zakonske osnove; s tem v zvezi poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sledita modelu novega medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo ter nujno skleneta podoben sporazum s Parlamentom;

| 13. | poziva institucije EU, naj si prizadevajo za preglednejša pravila EU o dostopu do informacij, pri katerih bodo v celoti upoštevani predlogi iz tega poročila, novejša sodna praksa in novi Pogodbi; |
| --- | --- |

13.

poziva institucije EU, naj si prizadevajo za preglednejša pravila EU o dostopu do informacij, pri katerih bodo v celoti upoštevani predlogi iz tega poročila, novejša sodna praksa in novi Pogodbi;

| 14. | opozarja, da je Sodišče EU v sodbi v združeni zadevi Švedska in Turco proti Svetu poudarilo obveznost preglednosti v zakonodajnem postopku, saj na tem področju prispeva h krepitvi demokracije, tako da se državljanom omogoči nadzor nad vsemi informacijami, ki so bile podlaga za zakonodajni akt (31); zato poudarja da morajo biti vse izjeme, povezane z zakonodajnim postopkom, vključno s pravnimi nasveti in t. i. prostorom za razmislek, zelo natančno opredeljene (32); |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je Sodišče EU v sodbi v združeni zadevi Švedska in Turco proti Svetu poudarilo obveznost preglednosti v zakonodajnem postopku, saj na tem področju prispeva h krepitvi demokracije, tako da se državljanom omogoči nadzor nad vsemi informacijami, ki so bile podlaga za zakonodajni akt (31); zato poudarja da morajo biti vse izjeme, povezane z zakonodajnim postopkom, vključno s pravnimi nasveti in t. i. prostorom za razmislek, zelo natančno opredeljene (32);

| 15. | poudarja, da se to jasno načelo v praksi še ne izvaja, kot se je pokazalo pri nedavni sodbi v zadevi Access Info Europe
   (33) o zavrnitvi Sveta, da bi razkril stališča držav članic o predlagani prenovitvi Uredbe (ES) št. 1049/2001, ter v zadevi ClientEarth proti Svetu
   (34) o pravnem mnenju glede prenovitve Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki je v obravnavi na Splošnem sodišču; ugotavlja, da javno razkritje stališč držav članic med pogajanji o Uredbi (ES) št. 1049/2001 in številnih nadaljnjih sprejetih ukrepih nikakor ni ogrozilo zmožnosti odločanja Sveta, saj ta razkritja niso onemogočila uspešnega zaključka zadevnih zakonodajnih postopkov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se to jasno načelo v praksi še ne izvaja, kot se je pokazalo pri nedavni sodbi v zadevi Access Info Europe
   (33) o zavrnitvi Sveta, da bi razkril stališča držav članic o predlagani prenovitvi Uredbe (ES) št. 1049/2001, ter v zadevi ClientEarth proti Svetu
   (34) o pravnem mnenju glede prenovitve Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki je v obravnavi na Splošnem sodišču; ugotavlja, da javno razkritje stališč držav članic med pogajanji o Uredbi (ES) št. 1049/2001 in številnih nadaljnjih sprejetih ukrepih nikakor ni ogrozilo zmožnosti odločanja Sveta, saj ta razkritja niso onemogočila uspešnega zaključka zadevnih zakonodajnih postopkov;

| 16. | poziva Svet, naj pregleda svoj poslovnik ter v svojih delovnih skupinah in notranjih organih poveča preglednost v zvezi z zakonodajnimi postopki – vsaj z zagotovitvijo časovnih razporedov, dnevnih redov, zapisnikov razprav, obravnavanih dokumentov, predlogov sprememb, odobrenih dokumentov in sklepov, podatkov o delegacijah držav članic in seznamov članov –, ne glede na možnost izjem pri objavljanju tovrstnih seznamov, navedenih v členu 4(1) Uredbe (ES) 1049/2001; poziva Svet, naj bodo sklepi teh organov dostopni javnosti; nasprotuje uporabi „delno dostopnih dokumentov“ (izraz ne izhaja iz Uredbe (ES) št. 1049/2001), pa tudi uporabi tako imenovanih neregistriranih dokumentov, na primer delovnih dokumentov; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, naj pregleda svoj poslovnik ter v svojih delovnih skupinah in notranjih organih poveča preglednost v zvezi z zakonodajnimi postopki – vsaj z zagotovitvijo časovnih razporedov, dnevnih redov, zapisnikov razprav, obravnavanih dokumentov, predlogov sprememb, odobrenih dokumentov in sklepov, podatkov o delegacijah držav članic in seznamov članov –, ne glede na možnost izjem pri objavljanju tovrstnih seznamov, navedenih v členu 4(1) Uredbe (ES) 1049/2001; poziva Svet, naj bodo sklepi teh organov dostopni javnosti; nasprotuje uporabi „delno dostopnih dokumentov“ (izraz ne izhaja iz Uredbe (ES) št. 1049/2001), pa tudi uporabi tako imenovanih neregistriranih dokumentov, na primer delovnih dokumentov;

| 17. | meni, da bi moral biti zakonodajni postopek bolj pregleden, razumljiv in dostopen javnosti, parlamentarni odbori pa bi morali pred začetkom trialogov s Svetom vedno opraviti orientacijsko glasovanje; po drugi strani bi moral Svet pred začetkom trialogov s Parlamentom sprejeti „splošne pristope“ ali odobriti pogajalska izhodišča, o katerih je bilo doseženo soglasje v Coreperju, ti dokumenti Parlamenta in Sveta pa bi morali biti takoj objavljeni; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral biti zakonodajni postopek bolj pregleden, razumljiv in dostopen javnosti, parlamentarni odbori pa bi morali pred začetkom trialogov s Svetom vedno opraviti orientacijsko glasovanje; po drugi strani bi moral Svet pred začetkom trialogov s Parlamentom sprejeti „splošne pristope“ ali odobriti pogajalska izhodišča, o katerih je bilo doseženo soglasje v Coreperju, ti dokumenti Parlamenta in Sveta pa bi morali biti takoj objavljeni;

| 18. | poziva Komisijo, naj da javnosti na voljo dnevne rede, zapisnike in izjave o interesu strokovnih skupin, pa tudi imena članov, zapisnike in glasovanja komitoloških odborov ter vse dokumente, ki so jih te skupine in odbori obravnavali, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov; poziva Parlament, naj sprejme preglednejše in bolj odprte postopke za obravnavanje teh dokumentov, tudi pri notranjem delu; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj da javnosti na voljo dnevne rede, zapisnike in izjave o interesu strokovnih skupin, pa tudi imena članov, zapisnike in glasovanja komitoloških odborov ter vse dokumente, ki so jih te skupine in odbori obravnavali, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov; poziva Parlament, naj sprejme preglednejše in bolj odprte postopke za obravnavanje teh dokumentov, tudi pri notranjem delu;

| 19. | opozarja, da preglednost, ki jo zahtevata Pogodbi, ni omejena na zakonodajne postopke, temveč zajema tudi nezakonodajne dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij EU; poudarja, da je Uredba (ES) št. 1049/2001 edina prava pravna podlaga za presojanje pravice dostopa do dokumentov, in da drugi pravni akti, na primer notranje ali ustanovitvene uredbe institucij, agencij in organov, ne morejo uvajati dodatnih razlogov za zavrnitev dostopa; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da preglednost, ki jo zahtevata Pogodbi, ni omejena na zakonodajne postopke, temveč zajema tudi nezakonodajne dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij EU; poudarja, da je Uredba (ES) št. 1049/2001 edina prava pravna podlaga za presojanje pravice dostopa do dokumentov, in da drugi pravni akti, na primer notranje ali ustanovitvene uredbe institucij, agencij in organov, ne morejo uvajati dodatnih razlogov za zavrnitev dostopa;

| 20. | obžaluje, da nedavna pogajanja med institucijami EU o skupnem dogovoru o delegiranih aktih in o okvirnem sporazumu med Komisijo in Parlamentom niso bila v celoti pregledna; se zavezuje, da bodo potekajoča ali prihodnja pogajanja s Svetom in Komisijo o medinstitucionalnih in podobnih sporazumih povsem pregledna; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da nedavna pogajanja med institucijami EU o skupnem dogovoru o delegiranih aktih in o okvirnem sporazumu med Komisijo in Parlamentom niso bila v celoti pregledna; se zavezuje, da bodo potekajoča ali prihodnja pogajanja s Svetom in Komisijo o medinstitucionalnih in podobnih sporazumih povsem pregledna;

| 21. | želi ponovno pohvaliti prizadevanja evropskega varuha človekovih pravic, da bi zagotovil večjo preglednost v EU, saj se v približno tretjini svojih preiskav ukvarja ravno s tem, kot je omenjeno v poročilu za leto 2009, in poudarja njegovo vlogo na primer pri vplivanju na spremembo politike preglednosti v Evropski agenciji za zdravila v zvezi z razkritjem poročil o neželenih učinkih (35) in poročil o kliničnih študijah (36); poudarja, da bi morali biti podatki, ki jih pripravijo organi in organizacije EU, na splošno dostopni javnosti; |
| --- | --- |

21.

želi ponovno pohvaliti prizadevanja evropskega varuha človekovih pravic, da bi zagotovil večjo preglednost v EU, saj se v približno tretjini svojih preiskav ukvarja ravno s tem, kot je omenjeno v poročilu za leto 2009, in poudarja njegovo vlogo na primer pri vplivanju na spremembo politike preglednosti v Evropski agenciji za zdravila v zvezi z razkritjem poročil o neželenih učinkih (35) in poročil o kliničnih študijah (36); poudarja, da bi morali biti podatki, ki jih pripravijo organi in organizacije EU, na splošno dostopni javnosti;

| 22. | opozarja, da je Sodišče v nekaterih novejših odločbah, na primer v zgoraj omenjenih zadevah API in TGI, opredelilo možnost obstoja „splošne domneve“ ter tako v nekaterih primerih Komisijo oprostilo obveznosti, da posamično preuči zahtevane dokumente; poudarja, da je to načeloma v nasprotju s temeljnimi načeli Uredbe (ES) št. 1049/2001; opozarja, da sodna praksa Sodišča izpostavlja tudi nujnost revidiranja pravil za dostop neposredno vpletenih strank do njihovih spisov, ki jih hranijo institucije; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je Sodišče v nekaterih novejših odločbah, na primer v zgoraj omenjenih zadevah API in TGI, opredelilo možnost obstoja „splošne domneve“ ter tako v nekaterih primerih Komisijo oprostilo obveznosti, da posamično preuči zahtevane dokumente; poudarja, da je to načeloma v nasprotju s temeljnimi načeli Uredbe (ES) št. 1049/2001; opozarja, da sodna praksa Sodišča izpostavlja tudi nujnost revidiranja pravil za dostop neposredno vpletenih strank do njihovih spisov, ki jih hranijo institucije;

| 23. | poudarja, da se sicer člen 15 PEU le v posebnih primerih uporablja za upravne dokumente Sodišča, vendar mora Sodišče v skladu s členom 1 PEU tako kot vse druge institucije, organi, uradi in agencije EU svoje delo opravljati „čim bolj javno“; zato poziva Sodišče, naj preuči možnosti za izboljšanje preglednosti svojih pravosodnih dejavnosti, saj ni pomembno samo, da se zadosti pravici, ampak je treba to narediti javno (37), ter naj v celoti spoštuje Uredbo (ES) št. 1049/2001 v zvezi z njegovimi upravnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da se sicer člen 15 PEU le v posebnih primerih uporablja za upravne dokumente Sodišča, vendar mora Sodišče v skladu s členom 1 PEU tako kot vse druge institucije, organi, uradi in agencije EU svoje delo opravljati „čim bolj javno“; zato poziva Sodišče, naj preuči možnosti za izboljšanje preglednosti svojih pravosodnih dejavnosti, saj ni pomembno samo, da se zadosti pravici, ampak je treba to narediti javno (37), ter naj v celoti spoštuje Uredbo (ES) št. 1049/2001 v zvezi z njegovimi upravnimi dejavnostmi;

| 24. | ponovno poudarja pomen načela sledljivosti, ki državljanom omogoča, da vedo, kako in s kakšnimi rezultati se javni denar dodeljuje in porablja, ter poziva institucije EU, naj na vseh ravneh uporabljajo to načelo pri vodenju institucij in politik ter pri sredstvih, dodeljenih njihovemu izvajanju; |
| --- | --- |

24.

ponovno poudarja pomen načela sledljivosti, ki državljanom omogoča, da vedo, kako in s kakšnimi rezultati se javni denar dodeljuje in porablja, ter poziva institucije EU, naj na vseh ravneh uporabljajo to načelo pri vodenju institucij in politik ter pri sredstvih, dodeljenih njihovemu izvajanju;

Izjeme

Prostor za razmislek

| 25. | opozarja, da novi Pogodbi ne vključujeta več posebne navedbe obveznosti Sveta, da določa zadeve, v katerih odloča kot zakonodajni organ, ter navedbe nujnosti ohranjanja učinkovitosti njegovih postopkov odločanja (člen 207(3) nekdanje PES), t. i. prostor za razmislek, ter da sedanje „preživetje“ tega pojma temelji zgolj na členu 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001, kar zadeva zakonodajne postopke; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da novi Pogodbi ne vključujeta več posebne navedbe obveznosti Sveta, da določa zadeve, v katerih odloča kot zakonodajni organ, ter navedbe nujnosti ohranjanja učinkovitosti njegovih postopkov odločanja (člen 207(3) nekdanje PES), t. i. prostor za razmislek, ter da sedanje „preživetje“ tega pojma temelji zgolj na členu 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001, kar zadeva zakonodajne postopke;

| 26. | v skladu z najboljšimi mednarodnimi standardi, ki so jih razvile nevladne organizacije (38), poudarja potrebo po strogem tridelnem preskusu za uporabo pri upravičevanju zavrnitve razkritja dokumenta: (1) informacije, ki jih dokument vsebuje, se morajo navezovati na zakonit cilj, naveden v zakonodajnem aktu, (2) razkritje dokumenta mora znatno škodovati temu cilju in (3) škoda v zvezi s ciljem mora biti večja od javnega interesa po pridobitvi informacij, ki jih dokument vsebuje; |
| --- | --- |

26.

v skladu z najboljšimi mednarodnimi standardi, ki so jih razvile nevladne organizacije (38), poudarja potrebo po strogem tridelnem preskusu za uporabo pri upravičevanju zavrnitve razkritja dokumenta: (1) informacije, ki jih dokument vsebuje, se morajo navezovati na zakonit cilj, naveden v zakonodajnem aktu, (2) razkritje dokumenta mora znatno škodovati temu cilju in (3) škoda v zvezi s ciljem mora biti večja od javnega interesa po pridobitvi informacij, ki jih dokument vsebuje;

| 27. | opozarja, da Uredba (ES) št. 1049/2001 jasno zavezuje institucije k zagotavljanju dostopa do vseh tistih delov dokumentov, za katere ne velja nobena izjema; ugotavlja, da je zagotovljen delni dostop pogosto neupravičeno omejen, in poudarja, da bi bilo treba dejansko upoštevati tudi dostop do tistih vsebinskih delov dokumentov, ki so pomembni za prosilca; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da Uredba (ES) št. 1049/2001 jasno zavezuje institucije k zagotavljanju dostopa do vseh tistih delov dokumentov, za katere ne velja nobena izjema; ugotavlja, da je zagotovljen delni dostop pogosto neupravičeno omejen, in poudarja, da bi bilo treba dejansko upoštevati tudi dostop do tistih vsebinskih delov dokumentov, ki so pomembni za prosilca;

| 28. | opozarja, da skuša sedanji člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 omejiti t. i. „prostor za razmislek“, saj kot temeljni pogoj za zavrnitev dostopa določa, da bi moralo razkritje dokumenta ne zgolj oslabiti, temveč „resno oslabiti“ postopek odločanja, vseeno pa dovoljuje, da se te omejitve ne upoštevajo, kadar prevlada javni interes za razkritje; poudarja, da je kljub zgoraj predstavljenim ugotovitvam opredelitev v omenjenem členu 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 odprta ter ne navaja jasnih pogojev za uporabo tega pojma in ne upošteva sodne prakse Sodišča; poudarja, da je potrebna ustrezna opredelitev, skladna s pojmom pravne varnosti, in sicer z zožitvijo pojma, |
| --- | --- |

28.

opozarja, da skuša sedanji člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 omejiti t. i. „prostor za razmislek“, saj kot temeljni pogoj za zavrnitev dostopa določa, da bi moralo razkritje dokumenta ne zgolj oslabiti, temveč „resno oslabiti“ postopek odločanja, vseeno pa dovoljuje, da se te omejitve ne upoštevajo, kadar prevlada javni interes za razkritje; poudarja, da je kljub zgoraj predstavljenim ugotovitvam opredelitev v omenjenem členu 4(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001 odprta ter ne navaja jasnih pogojev za uporabo tega pojma in ne upošteva sodne prakse Sodišča; poudarja, da je potrebna ustrezna opredelitev, skladna s pojmom pravne varnosti, in sicer z zožitvijo pojma,

| 29. | poudarja, da so trialogi in spravni postopki (kot je izrecno navedeno v členu 294 PDEU) bistvena faza zakonodajnega postopka in ne ločen „prostor za razmislek“; meni zlasti, da sedanji postopki glede trialogov pred morebitnim sporazumom v prvi obravnavi ne zagotavljajo zadovoljive ravni zakonodajne preglednosti in dostopa do dokumentov tako znotraj Parlamenta kot v zunanjih odnosih z državljani in javnim mnenjem; zato zahteva, da se dokumenti, ki nastanejo v njihovem okviru, kot so dnevni redi, povzetki izidov in dokumenti v štirih stolpcih, sestavljeni z namenom olajšati pogajanja, načeloma ne obravnavajo različno od drugih zakonodajnih dokumentov ter da so v okviru trialogov pred morebitnim sporazumom v prvi obravnavi dostopni javnosti; zato naroča svojim pristojnim organom, naj standardizirajo ta postopek, ter poziva druge institucije, naj storijo enako; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so trialogi in spravni postopki (kot je izrecno navedeno v členu 294 PDEU) bistvena faza zakonodajnega postopka in ne ločen „prostor za razmislek“; meni zlasti, da sedanji postopki glede trialogov pred morebitnim sporazumom v prvi obravnavi ne zagotavljajo zadovoljive ravni zakonodajne preglednosti in dostopa do dokumentov tako znotraj Parlamenta kot v zunanjih odnosih z državljani in javnim mnenjem; zato zahteva, da se dokumenti, ki nastanejo v njihovem okviru, kot so dnevni redi, povzetki izidov in dokumenti v štirih stolpcih, sestavljeni z namenom olajšati pogajanja, načeloma ne obravnavajo različno od drugih zakonodajnih dokumentov ter da so v okviru trialogov pred morebitnim sporazumom v prvi obravnavi dostopni javnosti; zato naroča svojim pristojnim organom, naj standardizirajo ta postopek, ter poziva druge institucije, naj storijo enako;

Varstvo podatkov in preglednost

| 30. | opozarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnotežje med preglednostjo in varstvom podatkov (39), kot je bilo jasno izpostavljeno v sodni praksi primera Bavarian Lager, ter poudarja, da varstva podatkov ne bi smeli zlorabljati, zlasti za namen prikrivanja nasprotij interesov in nedopustnega vplivanja v okviru uprave in odločanja v EU; opozarja, da sodba Sodišča v zadevi Bavarian Lager temelji na sedanjem besedilu Uredbe (ES) št. 1049/2001 in zakonodajni oblasti ne preprečuje spremembe ubeseditve, kar je potrebno in nujno, zlasti po jasni razglasitvi pravice do dostopa do dokumentov v Pogodbah in v Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnotežje med preglednostjo in varstvom podatkov (39), kot je bilo jasno izpostavljeno v sodni praksi primera Bavarian Lager, ter poudarja, da varstva podatkov ne bi smeli zlorabljati, zlasti za namen prikrivanja nasprotij interesov in nedopustnega vplivanja v okviru uprave in odločanja v EU; opozarja, da sodba Sodišča v zadevi Bavarian Lager temelji na sedanjem besedilu Uredbe (ES) št. 1049/2001 in zakonodajni oblasti ne preprečuje spremembe ubeseditve, kar je potrebno in nujno, zlasti po jasni razglasitvi pravice do dostopa do dokumentov v Pogodbah in v Listini o temeljnih pravicah;

| 31. | pozdravlja soglasje, ki sta ga evropski nadzornik za varstvo podatkov in evropski varuh človekovih pravic dosegla glede ustreznega ravnotežja med varstvom podatkov in preglednostjo, zlasti glede proaktivnega pristopa, ki pomeni, da institucije presodijo in nato posameznikom, na katere se podatki nanašajo, jasno povedo – pred ali vsaj med zbiranjem podatkov – kolikšna je verjetnost, da bodo v okviru obdelave ti podatki javno razkriti (40); |
| --- | --- |

31.

pozdravlja soglasje, ki sta ga evropski nadzornik za varstvo podatkov in evropski varuh človekovih pravic dosegla glede ustreznega ravnotežja med varstvom podatkov in preglednostjo, zlasti glede proaktivnega pristopa, ki pomeni, da institucije presodijo in nato posameznikom, na katere se podatki nanašajo, jasno povedo – pred ali vsaj med zbiranjem podatkov – kolikšna je verjetnost, da bodo v okviru obdelave ti podatki javno razkriti (40);

Aarhuška konvencija

| 32. | poudarja številne razlike med Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Aarhuško konvencijo, kot se izvaja z Uredbo (ES) št. 1367/2006, na primer pomanjkanje „absolutnih“ razlogov za zavrnitev v Aarhuški konvenciji, izjeme, ki se sklicujejo na varovanje vojaških zadev, finančno, monetarno ali ekonomsko politiko Unije ali držav članic, pravne nasvete ali preglede, preiskave in revizije, pa tudi omejitev izjeme poslovnega interesa na primere, ko tako zaupnost zaradi zaščite legitimnega ekonomskega interesa varuje zakon; |
| --- | --- |

32.

poudarja številne razlike med Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Aarhuško konvencijo, kot se izvaja z Uredbo (ES) št. 1367/2006, na primer pomanjkanje „absolutnih“ razlogov za zavrnitev v Aarhuški konvenciji, izjeme, ki se sklicujejo na varovanje vojaških zadev, finančno, monetarno ali ekonomsko politiko Unije ali držav članic, pravne nasvete ali preglede, preiskave in revizije, pa tudi omejitev izjeme poslovnega interesa na primere, ko tako zaupnost zaradi zaščite legitimnega ekonomskega interesa varuje zakon;

| 33. | poziva vse institucije, organe, urade in agencije EU, naj Uredbo (ES) št. 1049/2001 izvajajo skladno z določbami Aarhuške konvencije; glede tega poziva Komisijo, naj objavi študijo o preverjanju skladnosti prenosa okoljskih direktiv EU (41) in znanstvene študije, na primer o učinku biogoriv (42), ter poziva Evropsko agencijo za kemikalije, naj v celoti uporablja člen 119 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (43) v zvezi z elektronskim dostopom javnosti, naj sprejme samo tiste zahteve za ohranjanje zaupnosti, ki so jasno upravičene kot veljavne na podlagi člena 119(2) uredbe REACH, ter naj informacije, za katere običajno velja, da spodkopavajo zaščito komercialnih interesov v skladu s členom 118(2) uredbe REACH, razlaga strogo in ne glede na obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001, da je treba za vsak primer posebej pretehtati, ali javni interes prevladuje nad potrebo po ohranjanju zaupnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva vse institucije, organe, urade in agencije EU, naj Uredbo (ES) št. 1049/2001 izvajajo skladno z določbami Aarhuške konvencije; glede tega poziva Komisijo, naj objavi študijo o preverjanju skladnosti prenosa okoljskih direktiv EU (41) in znanstvene študije, na primer o učinku biogoriv (42), ter poziva Evropsko agencijo za kemikalije, naj v celoti uporablja člen 119 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (43) v zvezi z elektronskim dostopom javnosti, naj sprejme samo tiste zahteve za ohranjanje zaupnosti, ki so jasno upravičene kot veljavne na podlagi člena 119(2) uredbe REACH, ter naj informacije, za katere običajno velja, da spodkopavajo zaščito komercialnih interesov v skladu s členom 118(2) uredbe REACH, razlaga strogo in ne glede na obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001, da je treba za vsak primer posebej pretehtati, ali javni interes prevladuje nad potrebo po ohranjanju zaupnosti;

| 34. | poudarja, da bi bilo treba pri morebitni reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 v celoti upoštevati Aarhuško konvencijo ter vse izjeme določiti tako, da bodo z njo popolnoma skladne; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi bilo treba pri morebitni reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 v celoti upoštevati Aarhuško konvencijo ter vse izjeme določiti tako, da bodo z njo popolnoma skladne;

Mednarodni odnosi

| 35. | poudarja, da se dokumenti, povezani z mednarodnimi sporazumi, tudi dokumenti, ki jih sprejme kateri koli organ, katerega naloga je izvajanje ali spremljanje izvajanja takih sporazumov, ali se mu taki dokumenti predložijo razkrijejo javnosti, saj niso brezpogojno izključeni iz javnega dostopa, ter da se dostop do njih zavrne samo, če škoduje mednarodnim odnosom ter ob upoštevanju člena 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o posvetovanju s tretjimi stranmi; poudarja, da bi bilo treba zaradi zavezujoče narave mednarodnih sporazumov, glede izjem uvesti preskus javnega interesa; opozarja, da je Parlamentu, ki ga izvolijo državljani EU, v skladu s Pogodbami zaupana institucionalna vloga pri zastopanju javnega interesa; izraža trdno odločenost zagotoviti, da se bodo v celoti spoštovale nove institucionalne pristojnosti, ki jih Evropskemu parlamentu daje Lizbonska pogodba (člen 218 PDEU) na področju mednarodnih sporazumov, ter da tega ne sme ovirati noben dvostranski sporazum s tretjimi državami; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da se dokumenti, povezani z mednarodnimi sporazumi, tudi dokumenti, ki jih sprejme kateri koli organ, katerega naloga je izvajanje ali spremljanje izvajanja takih sporazumov, ali se mu taki dokumenti predložijo razkrijejo javnosti, saj niso brezpogojno izključeni iz javnega dostopa, ter da se dostop do njih zavrne samo, če škoduje mednarodnim odnosom ter ob upoštevanju člena 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o posvetovanju s tretjimi stranmi; poudarja, da bi bilo treba zaradi zavezujoče narave mednarodnih sporazumov, glede izjem uvesti preskus javnega interesa; opozarja, da je Parlamentu, ki ga izvolijo državljani EU, v skladu s Pogodbami zaupana institucionalna vloga pri zastopanju javnega interesa; izraža trdno odločenost zagotoviti, da se bodo v celoti spoštovale nove institucionalne pristojnosti, ki jih Evropskemu parlamentu daje Lizbonska pogodba (člen 218 PDEU) na področju mednarodnih sporazumov, ter da tega ne sme ovirati noben dvostranski sporazum s tretjimi državami;

Dobro upravljanje

| 36. | poudarja, da je preglednost tesno povezana s pravico do dobrega upravljanja, kot je navedeno v členu 298 PDEU in členu 41 Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da upravna preglednost zagotavlja demokratični nadzor nad upravnimi nalogami EU, sodelovanje civilne družbe in spodbujanje dobrega upravljanja (člen 15 PDEU); |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je preglednost tesno povezana s pravico do dobrega upravljanja, kot je navedeno v členu 298 PDEU in členu 41 Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da upravna preglednost zagotavlja demokratični nadzor nad upravnimi nalogami EU, sodelovanje civilne družbe in spodbujanje dobrega upravljanja (člen 15 PDEU);

| 37. | poudarja sedanje pomanjkanje usklajene upravne zakonodaje za institucije, organe, urade in agencije EU, na primer pravil glede izdajanja upravnih odločb, proti katerim je možna pritožba (44), ali jasnega koncepta „upravnih nalog“, navedenih v členu 15(3) PDEU; zato poziva institucije EU, naj nujno opredelijo skupno upravno zakonodajo EU v skladu s členom 298 PDEU ter zagotovijo skupno in horizontalno uporabno opredelitev „upravne naloge“, zlasti za Evropsko centralno banko, Evropsko investicijsko banko in Sodišče; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v skladu s členom 225 PDEU sestavi zakonodajni predlog, ki bo med drugim obravnaval vprašanje preglednosti in odgovornosti Komisije v odnosu do pritožnikov, Parlamenta in državljanov v primerih vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

37.

poudarja sedanje pomanjkanje usklajene upravne zakonodaje za institucije, organe, urade in agencije EU, na primer pravil glede izdajanja upravnih odločb, proti katerim je možna pritožba (44), ali jasnega koncepta „upravnih nalog“, navedenih v členu 15(3) PDEU; zato poziva institucije EU, naj nujno opredelijo skupno upravno zakonodajo EU v skladu s členom 298 PDEU ter zagotovijo skupno in horizontalno uporabno opredelitev „upravne naloge“, zlasti za Evropsko centralno banko, Evropsko investicijsko banko in Sodišče; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v skladu s členom 225 PDEU sestavi zakonodajni predlog, ki bo med drugim obravnaval vprašanje preglednosti in odgovornosti Komisije v odnosu do pritožnikov, Parlamenta in državljanov v primerih vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev;

| 38. | poudarja, da Uredba (ES) št. 1049/2001 določa stroge roke za obravnavo zahtev za dostop do dokumentov (45); z veliko zaskrbljenostjo opozarja, da jih Komisija ne spoštuje, vključno glede priporočila in strogega ukrepanja evropskega varuha človekovih pravic, na primer v zadevi 676/2008/RT (t.i. zadeva Porsche); obžaluje, da se praksa od zadnjega poročila Parlamenta leta 2009 ni spremenila, kot dokazujeta dve zadevi v obravnavi pred sodiščem, ki so jih predložili ClientEarth in drugi (zadevi št. T-120/10 in T-449/10); |
| --- | --- |

38.

poudarja, da Uredba (ES) št. 1049/2001 določa stroge roke za obravnavo zahtev za dostop do dokumentov (45); z veliko zaskrbljenostjo opozarja, da jih Komisija ne spoštuje, vključno glede priporočila in strogega ukrepanja evropskega varuha človekovih pravic, na primer v zadevi 676/2008/RT (t.i. zadeva Porsche); obžaluje, da se praksa od zadnjega poročila Parlamenta leta 2009 ni spremenila, kot dokazujeta dve zadevi v obravnavi pred sodiščem, ki so jih predložili ClientEarth in drugi (zadevi št. T-120/10 in T-449/10);

| 39. | opozarja, da so v številnih primerih velike zamude privedle do začetka postopkov pred Sodiščem, utemeljenih na pomanjkanju odziva, ki jim je sledil pozen odziv Komisije, zaradi česar je postal sodni primer neveljaven, zadevni posameznik pa je moral postopek začeti na novo (46); poziva Komisijo, naj dosledno spoštuje roke, določene v Uredbi (ES) št. 1049/2001; predlaga uvedbo ukrepov, na primer obveznosti objave dokumentov, če so ti roki kršeni; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da so v številnih primerih velike zamude privedle do začetka postopkov pred Sodiščem, utemeljenih na pomanjkanju odziva, ki jim je sledil pozen odziv Komisije, zaradi česar je postal sodni primer neveljaven, zadevni posameznik pa je moral postopek začeti na novo (46); poziva Komisijo, naj dosledno spoštuje roke, določene v Uredbi (ES) št. 1049/2001; predlaga uvedbo ukrepov, na primer obveznosti objave dokumentov, če so ti roki kršeni;

| 40. | poziva, naj letna poročila, ki se pripravijo in objavijo skladno s členom 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001, vsebujejo izračun povprečnega časa, porabljenega za obravnavo prošenj, kot je določeno v poročilu Sveta o dostopu javnosti do dokumentov za leto 2009; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj letna poročila, ki se pripravijo in objavijo skladno s členom 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001, vsebujejo izračun povprečnega časa, porabljenega za obravnavo prošenj, kot je določeno v poročilu Sveta o dostopu javnosti do dokumentov za leto 2009;

| 41. | opozarja, da sta v dobrem upravljanju koncepta „dostop do dokumentov“ in „dostop do informacij“ združena; poziva k spremembi sedanje zakonodaje, da bi člena 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 glede razčiščevanja zahtev in pomoči državljanom uporabljali za primere zahtev po informacijah, kadar obstajajo dokumenti, ki so pomembni za take zahteve; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da sta v dobrem upravljanju koncepta „dostop do dokumentov“ in „dostop do informacij“ združena; poziva k spremembi sedanje zakonodaje, da bi člena 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 glede razčiščevanja zahtev in pomoči državljanom uporabljali za primere zahtev po informacijah, kadar obstajajo dokumenti, ki so pomembni za take zahteve;

| 42. | opozarja, da preglednost ni le vprašanje pasivnih odzivov institucij, organov, uradov in agencij EU, temveč zahteva tudi proaktivni pristop, kar je že večkrat poudaril tudi evropski varuh človekovih pravic; poziva institucije EU, naj na svojih spletnih straneh omogočijo javnosti privzet dostop do čim več kategorij dokumentov (vključno s proračuni in seznami pogodb o javnih naročilih, dodeljenih v zadnjih treh letih); poudarja, da proaktiven pristop lahko prepreči nepotrebne pravdne spore, ki ne pomenijo le neučinkovite porabe denarja davkoplačevalcev, temveč povzročajo nepotrebne zamude, stroške in bremena za osebe, ki zaprosijo za dostop; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da preglednost ni le vprašanje pasivnih odzivov institucij, organov, uradov in agencij EU, temveč zahteva tudi proaktivni pristop, kar je že večkrat poudaril tudi evropski varuh človekovih pravic; poziva institucije EU, naj na svojih spletnih straneh omogočijo javnosti privzet dostop do čim več kategorij dokumentov (vključno s proračuni in seznami pogodb o javnih naročilih, dodeljenih v zadnjih treh letih); poudarja, da proaktiven pristop lahko prepreči nepotrebne pravdne spore, ki ne pomenijo le neučinkovite porabe denarja davkoplačevalcev, temveč povzročajo nepotrebne zamude, stroške in bremena za osebe, ki zaprosijo za dostop;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri upravljanju evropskih sredstev, in sicer z objavo istih kategorij informacij o vseh prejemnikih teh sredstev na enem spletnem mestu in v enem od delovnih jezikov EU; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri upravljanju evropskih sredstev, in sicer z objavo istih kategorij informacij o vseh prejemnikih teh sredstev na enem spletnem mestu in v enem od delovnih jezikov EU;

| 44. | meni, da bi bilo treba v vseh generalnih direktoratih ali odgovarjajočih enotah institucij ustvariti središča za dostop do dokumentov in zanje zagotoviti ustrezno usposabljanje, da bi oblikovali najboljšo možno proaktivno politiko, kar najbolj učinkovito ocenjevali prošnje ter zagotovili popolno spoštovanje vseh rokov, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi bilo treba v vseh generalnih direktoratih ali odgovarjajočih enotah institucij ustvariti središča za dostop do dokumentov in zanje zagotoviti ustrezno usposabljanje, da bi oblikovali najboljšo možno proaktivno politiko, kar najbolj učinkovito ocenjevali prošnje ter zagotovili popolno spoštovanje vseh rokov, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001;

| 45. | ponovno zatrjuje, da bi moral biti Parlament na čelu proaktivnega pristopa k zagotavljanju javnosti, preglednosti, odprtosti in dostopa do dokumentov; v zvezi s tem poudarja uspeh spletnih prenosov zaslišanj, sej odborov in plenarnih zasedanj; verjame, da bi to moralo postati pravilo in da bi bilo treba razširiti zakonodajni observatorij (OEIL), da bi vključeval vse uradne jezike EU in informacije tako na ravni odborov kot plenarnih zasedanj, kot so predlogi sprememb, mnenja drugih odborov, mnenja pravne službe, glasovalni seznami, poimenska glasovanja, prisotnost poslancev EP in poslancev, ki se udeležijo glasovanja, medinstitucionalna pisma, imena poročevalcev v senci, funkcijo iskanja po besedi, večjezikovno iskanje, roke za vložitev dokumentov, RSS-vire, razlago zakonodajnega postopka, povezave do prenosov razprav prek spleta itd., da se državljanom zagotovi polna obveščenost in dostop do dokumentov in povzetkov za večjezične povzetke državljanov o zakonodajnih predlogih in povzetke obstoječe zakonodaje EU (SCADPLUS), za katere bi bilo treba ponuditi tudi ustrezne funkcije, ki omogočajo iskanje in pregledovanje; |
| --- | --- |

45.

ponovno zatrjuje, da bi moral biti Parlament na čelu proaktivnega pristopa k zagotavljanju javnosti, preglednosti, odprtosti in dostopa do dokumentov; v zvezi s tem poudarja uspeh spletnih prenosov zaslišanj, sej odborov in plenarnih zasedanj; verjame, da bi to moralo postati pravilo in da bi bilo treba razširiti zakonodajni observatorij (OEIL), da bi vključeval vse uradne jezike EU in informacije tako na ravni odborov kot plenarnih zasedanj, kot so predlogi sprememb, mnenja drugih odborov, mnenja pravne službe, glasovalni seznami, poimenska glasovanja, prisotnost poslancev EP in poslancev, ki se udeležijo glasovanja, medinstitucionalna pisma, imena poročevalcev v senci, funkcijo iskanja po besedi, večjezikovno iskanje, roke za vložitev dokumentov, RSS-vire, razlago zakonodajnega postopka, povezave do prenosov razprav prek spleta itd., da se državljanom zagotovi polna obveščenost in dostop do dokumentov in povzetkov za večjezične povzetke državljanov o zakonodajnih predlogih in povzetke obstoječe zakonodaje EU (SCADPLUS), za katere bi bilo treba ponuditi tudi ustrezne funkcije, ki omogočajo iskanje in pregledovanje;

| 46. | opozarja, kako pomembno je varovati neodvisnost mandatov poslancev Evropskega parlamenta; hkrati verjame, da mora biti pregledno delo drugih uradnih organov Parlamenta (na primer konference predsednikov, predsedstva (47) in kvestorjev), pa tudi dejavnosti poslancev EP, na primer njihovo delovanje pri parlamentarnem delu in prisotnosti na sejah pod pogoji, ki jih je v svoji resoluciji z dne 14. januarja 2009 zahteval Parlament; meni, da je treba vprašanje nadomestil in stroškov poslancev EP obravnavati pregledno, hkrati pa v celoti spoštovati pravila o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

46.

opozarja, kako pomembno je varovati neodvisnost mandatov poslancev Evropskega parlamenta; hkrati verjame, da mora biti pregledno delo drugih uradnih organov Parlamenta (na primer konference predsednikov, predsedstva (47) in kvestorjev), pa tudi dejavnosti poslancev EP, na primer njihovo delovanje pri parlamentarnem delu in prisotnosti na sejah pod pogoji, ki jih je v svoji resoluciji z dne 14. januarja 2009 zahteval Parlament; meni, da je treba vprašanje nadomestil in stroškov poslancev EP obravnavati pregledno, hkrati pa v celoti spoštovati pravila o varstvu podatkov;

| 47. | meni, da bi se preglednost na ravni EU morala zrcaliti v državah članicah, ko te prenašajo zakonodajo EU v nacionalno, zlasti z oblikovanjem korelacijskih tabel in črpanjem iz, med drugim, zgledov najboljše prakse v zvezi s preglednostjo storitev e-Parlamenta in e-uprave; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi se preglednost na ravni EU morala zrcaliti v državah članicah, ko te prenašajo zakonodajo EU v nacionalno, zlasti z oblikovanjem korelacijskih tabel in črpanjem iz, med drugim, zgledov najboljše prakse v zvezi s preglednostjo storitev e-Parlamenta in e-uprave;

| 48. | poudarja, da oblasti držav članic na splošno ne upoštevajo pravice državljanov do dostopa do informacij, in zato poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela dobrega upravljanja preuči določbe držav članic o dostopu do dokumentov in jih podpira pri pripravljanju čim bolj preglednih predpisov, ki spodbujajo dostop državljanov do dokumentov; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da oblasti držav članic na splošno ne upoštevajo pravice državljanov do dostopa do informacij, in zato poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela dobrega upravljanja preuči določbe držav članic o dostopu do dokumentov in jih podpira pri pripravljanju čim bolj preglednih predpisov, ki spodbujajo dostop državljanov do dokumentov;

| 49. | ugotavlja nekatere izboljšave v registrih Sveta, vendar opozarja, da še vedno primanjkuje usklajevanja in medobratovalnosti med institucijami, saj ne obstaja noben skupen informacijski model za njihove registre, ki bi državljanom omogočal, da bi potrebne dokumente in informacije našli na eni točki ter da bi uporabljali skupen iskalnik, ki bi bil celovito povezan zlasti z zakonodajnim observatorijem (OEIL), kjer bi bili združeni dokumenti posameznega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja nekatere izboljšave v registrih Sveta, vendar opozarja, da še vedno primanjkuje usklajevanja in medobratovalnosti med institucijami, saj ne obstaja noben skupen informacijski model za njihove registre, ki bi državljanom omogočal, da bi potrebne dokumente in informacije našli na eni točki ter da bi uporabljali skupen iskalnik, ki bi bil celovito povezan zlasti z zakonodajnim observatorijem (OEIL), kjer bi bili združeni dokumenti posameznega zakonodajnega postopka;

| 50. | poziva Svet in Komisijo k pogajanju s Parlamentom, da bi spremenili skupno izjavo o postopku soodločanja in medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje; se zavezuje, da bo medtem spremenil svoj poslovnik, vključno s priloženim kodeksom ravnanja pri pogajanjih glede soodločanja, da bi ta načela postala v celoti zavezujoča; |
| --- | --- |

50.

poziva Svet in Komisijo k pogajanju s Parlamentom, da bi spremenili skupno izjavo o postopku soodločanja in medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje; se zavezuje, da bo medtem spremenil svoj poslovnik, vključno s priloženim kodeksom ravnanja pri pogajanjih glede soodločanja, da bi ta načela postala v celoti zavezujoča;

| 51. | meni, da bi moral medinstitucionalni odbor, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, delovati intenzivneje in poročati pristojnim odborom o obravnavanih vprašanjih, o stališčih, ki jih zagovarja Parlament, o problematičnih vprašanjih, ki so jih odprle druge institucije, kot tudi o morebitnih doseženih rezultatih; zato ga poziva, naj se sestaja bolj redno, vsekakor pa vsaj enkrat letno, ter naj notranje razprave in posvetovanja odpre za javnost, obenem pa naj spodbuja in upošteva predloge civilne družbe in evropskega nadzornika za varstvo podatkov; meni, da bi odbor moral sodelovati pri letnem „revizijskem“ poročilu o preglednosti in odprtosti v EU, ki bi ga pripravil evropski varuh človekovih pravic; poziva ga, naj nujno obravnava vprašanja, navedena v tej resoluciji; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi moral medinstitucionalni odbor, ki je bil ustanovljen na podlagi člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, delovati intenzivneje in poročati pristojnim odborom o obravnavanih vprašanjih, o stališčih, ki jih zagovarja Parlament, o problematičnih vprašanjih, ki so jih odprle druge institucije, kot tudi o morebitnih doseženih rezultatih; zato ga poziva, naj se sestaja bolj redno, vsekakor pa vsaj enkrat letno, ter naj notranje razprave in posvetovanja odpre za javnost, obenem pa naj spodbuja in upošteva predloge civilne družbe in evropskega nadzornika za varstvo podatkov; meni, da bi odbor moral sodelovati pri letnem „revizijskem“ poročilu o preglednosti in odprtosti v EU, ki bi ga pripravil evropski varuh človekovih pravic; poziva ga, naj nujno obravnava vprašanja, navedena v tej resoluciji;

*

* *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, evropskemu varuhu človekovih pravic, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, evropskemu varuhu človekovih pravic, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  UL L 243, 27.9.2003, str. 1.

(3)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(4)  Sodba z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah C-39/05 P in C-52/05 P, Švedska in Turco proti Svetu, ZOdl. 2008, str. I-4723.

(5)  Sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi C-28/08 P, Komisija proti Bavarian Lager, še ni objavljena v ZOdl.

(6)  Sodba z dne 9. novembra 2010 v združenih zadevah C-92/09 P in C-93/09 P, Volker in Markus Schecke GbR in Hartmut Eifert proti Land Hessen, še ni objavljena v ZOdl.

(7)  Sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi C-139/07 P, Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau, še ni objavljena v ZOdl.

(8)  Sodba z dne 21. septembra 2010 v združenih zadevah C-514/07 P, C-528/07 P in C-532/07 P, Švedska in API proti Komisiji, še ni objavljena v ZOdl.

(9)  Sodba z dne 22. marca 2011 v zadevi T-233/09, Access Info Europe proti Svetu, še ni objavljena v ZOdl.

(10)  Sodba z dne 9. septembra 2008 v zadevi T-403/05, MyTravel proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-2027.

(11)  Sodba z dne 11. marca 2009 v zadevi T-121/05, Borax Europe proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. II-27.

(12)  Sodba z dne 21. oktobra 2010 v zadevi T-439/08, Agapiou Joséphidès proti Komisiji in EACEA, še ni objavljena v ZOdl.

(13)  Sodba z dne 19. januarja 2010 v združenih zadevah T-355/04 in T-446/04, Co-Frutta proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-1.

(14)  Sodba z dne 30. januarja 2008 v zadevi T-380/04, Terezakis proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-11.

(15)  Sodba z dne 7. julija 2010 v zadevi T-111/07, Agrofert Holding proti Komisiji, še ni objavljena v ZOdl.

(16)  Sodba z dne 9. junija 2010 v zadevi T-237/05, Éditions Jacob proti Komisiji, še ni objavljena v ZOdl.

(17)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(18)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

(19)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 80.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0435.

(21)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 12.

(22)  9 % leta 2010.

(23)  36,1 % brez delno razkritih dokumentov. Leta 2010 je bil delež zavrnitev 13,3 % (29,1 % brez delno razkritih dokumentov).

(24)  37 % leta 2010.

(25)  33 % leta 2010 za začetne prošnje.

(26)  Drugi pogosti razlogi v letu 2009 so bili: za Evropski parlament varstvo zasebnosti (26 %) in zaščita namena pregledov, preiskav in revizij (15 %), za Svet (začetne prošnje) varstvo javnega interesa, kar zadeva mednarodne odnose (22,7 %), javno varnost (5,6 %) ter obrambne in vojaške zadeve (3,5 %), za Komisijo pa zaščita pregledov (27,6 %) in poslovnih interesov (13,99 %).

(27)  Sodba z dne 7. junija 2011 v zadevi T-471/08, Toland proti Parlamentu, še ni objavljena v ZOdl.

(28)  Sodba z dne 18. decembra 2007 v zadevi C-64/05 P, Švedska proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. I-11389.

(29)  Švedska proti Komisiji, odstavek 76.

(30)  Sodba z dne 13. januarja 2011 v zadevi T-362/08, IFAW proti Komisiji, še ni objavljena v ZOdl.

(31)  Turco, odstavek 46.

(32)  Turco, odstavek 67.

(33)  V sodbi Access Info (T-233/09) je Splošno sodišče ponovno zatrdilo (odstavek 69): „Namreč, da bi državljani lahko uresničevali demokratične pravice, morajo imeti možnost, da lahko podrobno spremljajo postopek odločanja znotraj institucij, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku, in da imajo dostop do vseh upoštevnih informacij.“

(34)  ClientEarth proti Svetu, zadeva št. T-452/10.

(35)  Pritožba št. 2493/2008/(BB)TS.

(36)  Pritožba št. 2560/2007/BEH.

(37)  R proti sussekškim sodnikom, ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)).

(38)  ARTICLE 19, „The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation“ (Pravica javnosti, da ve: načela svobode v zakonodaji o dostopu do informacij), London, 1999; Transparency International, „Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool“ (Uveljavljanje pravice do obveščenosti kot orodje za boj proti korupcji), Berlin, 2006.

(39)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

(40)  Evropski nadzornik za varstvo podatkov, „Public access to documents containing personal data after the Bavarian Lager ruling“ (Javni dostop do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, po odločitvi v zadevi Bavarian Lager, 24. marec 2011 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) in „Public access to documents and data protection“ (Dostop javnosti do dokumentov in varstvo podatkov), 2005 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).

(41)  Glej nerešeno zadevo ClientEarth proti Komisiji, št. T-111/11.

(42)  Glej nerešeno zadevo ClientEarth in drugi proti Komisiji, št. T-120/10 in ClientEarth in drugi proti Komisiji, št. T-449/10.

(43)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(44)  Zadeva Access Info (T-233/09) je razkrila prakso pošiljanja potrdilnih odločb z nepriporočeno, običajno pošto, čeprav je dokaz o datumu prejema bistven za oceno o spoštovanju rokov za uveljavljanje nadaljnjih pravnih sredstev (na sodišču). Glej odstavke od 20 do 29.

(45)  Člena 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

(46)  Glej na primer Ryanair Ltd. proti Komisiji (združene zadeve T-494/08, T-500/08 in T-509/08), ter Stichting Corporate Europe Observatory proti Komisiji (zadeva T-395/10).

(47)  Poslovnik Parlamenta (UL C 212 E, 5.8.2010, str. 145.) na primer od leta 2009 ne vsebuje več seznama dokumentov Parlamenta, ki so neposredno dostopni javnosti, namesto tega poslovnik pristojnost za oblikovanje takega seznama podeljuje predsedstvu (člen 104(3)).

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/84

---

Sreda, 14. september 2011Potekajoča pogajanja o Dohi

P7_TA(2011)0380

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe

2013/C 51 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Dohi z dne 14. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Dohi z dne 14. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih sprejeli Združeni narodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih sprejeli Združeni narodi,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu z dne 18. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu z dne 18. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti resolucij z dne 9. oktobra 2008 (2) in 16. decembra 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti resolucij z dne 9. oktobra 2008 (2) in 16. decembra 2009 (3),

| — | ob upoštevanju sklepnega dokumenta letnega zasedanja parlamentarne konference o Svetovni trgovinski organizaciji iz leta 2011, ki je bil soglasno sprejet 22. marca 2011 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnega dokumenta letnega zasedanja parlamentarne konference o Svetovni trgovinski organizaciji iz leta 2011, ki je bil soglasno sprejet 22. marca 2011 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju neformalnih srečanj odbora za trgovinska pogajanja 31. maja 2011, 22. junija 2011 in 26. julija 2011 ter dokumentov vodij pogajanj, ki so bili predstavljeni 21. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neformalnih srečanj odbora za trgovinska pogajanja 31. maja 2011, 22. junija 2011 in 26. julija 2011 ter dokumentov vodij pogajanj, ki so bili predstavljeni 21. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju izjave Generalnega direktorja Svetovne trgovinske organizacije Pascala Lamyja na neformalni seji odbora za trgovinska pogajanja 26. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Generalnega direktorja Svetovne trgovinske organizacije Pascala Lamyja na neformalni seji odbora za trgovinska pogajanja 26. julija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave predsedujočega na seji Generalnega sveta dne 27. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedujočega na seji Generalnega sveta dne 27. julija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se je pogajalski krog iz Dohe začel leta 2001, njegovi cilji pa so bili ustvariti nove priložnosti za trgovino, utrditi pravila za večstransko trgovino, urediti obstoječa neravnovesja v trgovinskem sistemu in trgovino usmeriti proti trajnostnemu razvoju, s poudarkom na gospodarski vključitvi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih, kar izvira iz prepričanja, da lahko večstranski sistem, temelječ na pravičnejših in enakopravnejših pravilih, prispeva k pravični in prosti trgovini, ki bo pripomogla k razvoju vseh celin; |
| --- | --- |

A.

ker se je pogajalski krog iz Dohe začel leta 2001, njegovi cilji pa so bili ustvariti nove priložnosti za trgovino, utrditi pravila za večstransko trgovino, urediti obstoječa neravnovesja v trgovinskem sistemu in trgovino usmeriti proti trajnostnemu razvoju, s poudarkom na gospodarski vključitvi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih, kar izvira iz prepričanja, da lahko večstranski sistem, temelječ na pravičnejših in enakopravnejših pravilih, prispeva k pravični in prosti trgovini, ki bo pripomogla k razvoju vseh celin;

| B. | ker je treba mnogo-, več- in dvostranske sporazume razumeti kot dele skupne zbirke instrumentov v mednarodnih zadevah in s tem kot standardne značilnosti uravnoteženih in dopolnjujočih se političnih in trgovinskih odnosov; |
| --- | --- |

B.

ker je treba mnogo-, več- in dvostranske sporazume razumeti kot dele skupne zbirke instrumentov v mednarodnih zadevah in s tem kot standardne značilnosti uravnoteženih in dopolnjujočih se političnih in trgovinskih odnosov;

| C. | ker so konec julija 2008 pogovori na ministrski ravni v okviru STO za sklenitev kroga iz Dohe zastali; |
| --- | --- |

C.

ker so konec julija 2008 pogovori na ministrski ravni v okviru STO za sklenitev kroga iz Dohe zastali;

| D. | ker je bil v začetku leta 2011 dosežen napredek v pogajanjih, kar je mogoče razbrati iz poročil vodij pogajanj, predloženih 21. aprila 2011, vendar je iz istih poročil tudi razvidno, da bo dogovor zelo težko doseči do konca leta 2011, kot je predvidel odbor za trgovinska pogajanja, |
| --- | --- |

D.

ker je bil v začetku leta 2011 dosežen napredek v pogajanjih, kar je mogoče razbrati iz poročil vodij pogajanj, predloženih 21. aprila 2011, vendar je iz istih poročil tudi razvidno, da bo dogovor zelo težko doseči do konca leta 2011, kot je predvidel odbor za trgovinska pogajanja,

| E. | ker bo osma ministrska konferenca Svetovne trgovinske organizacije (MC 8) potekala v Ženevi od 15. do 17. decembra 2011; ker je predsedujoči Generalnega sveta 27. julija 2011 izjavil, da "vlada splošno mnenje, da se ministrska konferenca ne bi smela izogniti obravnavi razvojne agende iz Dohe" ter da "morajo osrednje mesto na osmi ministrski konferenci še naprej zavzemati razvojna vprašanja, zlasti vprašanja najmanj razvitih držav", |
| --- | --- |

E.

ker bo osma ministrska konferenca Svetovne trgovinske organizacije (MC 8) potekala v Ženevi od 15. do 17. decembra 2011; ker je predsedujoči Generalnega sveta 27. julija 2011 izjavil, da "vlada splošno mnenje, da se ministrska konferenca ne bi smela izogniti obravnavi razvojne agende iz Dohe" ter da "morajo osrednje mesto na osmi ministrski konferenci še naprej zavzemati razvojna vprašanja, zlasti vprašanja najmanj razvitih držav",

| 1. | znova potrjuje polno zavezanost večstranskemu trgovinskemu sistemu in Svetovni trgovinski organizaciji kot poroku za trgovinski sistem, ki temelji na pravilih; meni, da ima Svetovna trgovinska organizacija osrednjo vlogo pri zagotavljanju boljšega upravljanja globalizacije, pravičnejše porazdelitve njenih koristi in dobro uravnotežene gospodarske rasti; ponovno potrjuje polno zavezanost uravnoteženi in pravični sklenitvi razvojne agende iz Dohe, kar bi bil pomemben znak političnega zaupanja v prihodnost pravičnega in na pravilih temelječega svetovnega trgovinskega sistema; |
| --- | --- |

1.

znova potrjuje polno zavezanost večstranskemu trgovinskemu sistemu in Svetovni trgovinski organizaciji kot poroku za trgovinski sistem, ki temelji na pravilih; meni, da ima Svetovna trgovinska organizacija osrednjo vlogo pri zagotavljanju boljšega upravljanja globalizacije, pravičnejše porazdelitve njenih koristi in dobro uravnotežene gospodarske rasti; ponovno potrjuje polno zavezanost uravnoteženi in pravični sklenitvi razvojne agende iz Dohe, kar bi bil pomemben znak političnega zaupanja v prihodnost pravičnega in na pravilih temelječega svetovnega trgovinskega sistema;

| 2. | poudarja, da bi se morala pogajanja o razvojni agendi iz Dohe najprej osredotočiti na potrebe najmanj razvitih; meni, da bi moral rezultat razvojne agende iz Dohe prispevati k izkoreninjenju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi se morala pogajanja o razvojni agendi iz Dohe najprej osredotočiti na potrebe najmanj razvitih; meni, da bi moral rezultat razvojne agende iz Dohe prispevati k izkoreninjenju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

| 3. | se v celoti zaveda težav v zvezi z načelom enotne zaveze; |
| --- | --- |

3.

se v celoti zaveda težav v zvezi z načelom enotne zaveze;

| 4. | obžaluje, ker na osmi ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije, ki bo potekala od 15. do 17. decembra 2011 v Ženevi, ne bo mogoče doseči dogovora o spornih vprašanjih v okviru razvojne agende iz Dohe; poudarja, da je vseeno pomembno zagotoviti rezultate in dejanski napredek, da ne bi ogrozili večstranskega trgovinskega sistema in njegove vloge v zvezi z oblikovanjem pravil; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, ker na osmi ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije, ki bo potekala od 15. do 17. decembra 2011 v Ženevi, ne bo mogoče doseči dogovora o spornih vprašanjih v okviru razvojne agende iz Dohe; poudarja, da je vseeno pomembno zagotoviti rezultate in dejanski napredek, da ne bi ogrozili večstranskega trgovinskega sistema in njegove vloge v zvezi z oblikovanjem pravil;

| 5. | znova potrjuje, da odločno podpira postavitev razvoja v središče razvojne agende iz Dohe, in poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj uresničijo cilje, navedene v deklaraciji ministrske konference iz Dohe iz leta 2001, in zaveze, sprejete na ministrski konferenci te organizacije v Hongkongu leta 2005; je trdno prepričan, da mora osma ministrska konferenca Svetovne trgovinske organizacije prinesti rezultate vsaj v korist najmanj razvitih držav; |
| --- | --- |

5.

znova potrjuje, da odločno podpira postavitev razvoja v središče razvojne agende iz Dohe, in poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj uresničijo cilje, navedene v deklaraciji ministrske konference iz Dohe iz leta 2001, in zaveze, sprejete na ministrski konferenci te organizacije v Hongkongu leta 2005; je trdno prepričan, da mora osma ministrska konferenca Svetovne trgovinske organizacije prinesti rezultate vsaj v korist najmanj razvitih držav;

| 6. | meni, da bi moral dogovor o čimprejšnjem izvajanju v skladu z določbami odstavka 47 ministrske izjave iz Dohe vsebovati vsaj obsežen sveženj za najmanj razvite države in države v razvoju, ki bo vključeval:






  (a) | dostop brez carin in kvot za izdelke najmanj razvitih držav za vsaj 97 % vseh tarifnih oznak, skladno s sporazumom iz Hongkonga iz leta 2005; |
| --- | --- | --- |

6.

meni, da bi moral dogovor o čimprejšnjem izvajanju v skladu z določbami odstavka 47 ministrske izjave iz Dohe vsebovati vsaj obsežen sveženj za najmanj razvite države in države v razvoju, ki bo vključeval:

(a)

dostop brez carin in kvot za izdelke najmanj razvitih držav za vsaj 97 % vseh tarifnih oznak, skladno s sporazumom iz Hongkonga iz leta 2005;

| (b) | odpravo izvoznih subvencij za bombaž, ki jih dajejo razvite države, v skladu s prejšnjim sporazumom ter dejanske zaveze, da bodo hitro in korenito zmanjšale domače subvencije za bombaž, ki izkrivljajo trg; |
| --- | --- |

(b)

odpravo izvoznih subvencij za bombaž, ki jih dajejo razvite države, v skladu s prejšnjim sporazumom ter dejanske zaveze, da bodo hitro in korenito zmanjšale domače subvencije za bombaž, ki izkrivljajo trg;

| (c) | posebno in diferencirano obravnavanje v skladu s prejšnjimi sporazumi, vključno z oprostitvijo v sektorju storitev ter mehanizmom spremljanja za posebno in diferencirano obravnavo; |
| --- | --- |

(c)

posebno in diferencirano obravnavanje v skladu s prejšnjimi sporazumi, vključno z oprostitvijo v sektorju storitev ter mehanizmom spremljanja za posebno in diferencirano obravnavo;

| (d) | izboljšana preferencialna pravila o poreklu, ki se uporabljajo za uvoz iz najmanj razvitih držav, s čimer bi zagotovili, da bodo pregledna in enostavna ter da bodo omogočila lažji dostop na trg; |
| --- | --- |

(d)

izboljšana preferencialna pravila o poreklu, ki se uporabljajo za uvoz iz najmanj razvitih držav, s čimer bi zagotovili, da bodo pregledna in enostavna ter da bodo omogočila lažji dostop na trg;

| 7. | poziva vse razvite države in napredne države v razvoju, naj sledijo modelu iz pobude EU "vse razen orožja" in najmanj razvitim državam zagotovijo dostop na trg popolnoma brez carin in kvot, saj tarifne oznake, ki so bile v sporazumu iz Hongkonga izpuščene, zajemajo nekaj izdelkov, ki so bistvenega pomena za revne države, zaradi česar so koristi za najmanj razvite države precej manjše; |
| --- | --- |

7.

poziva vse razvite države in napredne države v razvoju, naj sledijo modelu iz pobude EU "vse razen orožja" in najmanj razvitim državam zagotovijo dostop na trg popolnoma brez carin in kvot, saj tarifne oznake, ki so bile v sporazumu iz Hongkonga izpuščene, zajemajo nekaj izdelkov, ki so bistvenega pomena za revne države, zaradi česar so koristi za najmanj razvite države precej manjše;

| 8. | opozarja na velike razlike v nacionalni gospodarski rasti po vsem svetu in na nenehne premike v mednarodnih trgovinskih tokovih; poziva gospodarstva v vzponu, naj prevzamejo odgovornost kot svetovni gospodarski akterji ter se prilagajajo v skladu s svojo ravnjo razvoja in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja na velike razlike v nacionalni gospodarski rasti po vsem svetu in na nenehne premike v mednarodnih trgovinskih tokovih; poziva gospodarstva v vzponu, naj prevzamejo odgovornost kot svetovni gospodarski akterji ter se prilagajajo v skladu s svojo ravnjo razvoja in konkurenčnosti;

| 9. | meni tudi, da bi doslej doseženi napredek na pogajanjih omogočil zgodnji dogovor na tem področju, saj bi izboljšanje pravil Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih olajšavah koristilo vsem članicam te organizacije, okrepilo pravno varnost, zmanjšalo stroške trgovskih transakcij in preprečevalo zlorabe; |
| --- | --- |

9.

meni tudi, da bi doslej doseženi napredek na pogajanjih omogočil zgodnji dogovor na tem področju, saj bi izboljšanje pravil Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih olajšavah koristilo vsem članicam te organizacije, okrepilo pravno varnost, zmanjšalo stroške trgovskih transakcij in preprečevalo zlorabe;

| 10. | poudarja, da je treba izboljšati dostop do okolju prijaznih dobrin in tehnologij za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba izboljšati dostop do okolju prijaznih dobrin in tehnologij za doseganje ciljev trajnostnega razvoja;

| 11. | meni, da je treba zaradi nenehnih zastojev v izvirni zasnovi in pri ciljih razvojne agende iz Dohe zdaj bolj kot kdaj prej ponovno začeti razpravo o prihodnjem delovanju Svetovne trgovinske organizacije z morebitno reformo novega večstranskega trgovinskega sistema; poziva Komisijo, naj se proaktivno posvetuje s Parlamentom o skupni viziji zasnove prihodnjega svetovnega trgovinskega sistema; glede na sedanjo gospodarsko in socialno krizo ter tudi v primeru, da se razvojna agenda iz Dohe ne bo sklenila, poziva Svetovno trgovinsko organizacijo in druge mednarodne organizacije, naj dosledno in nujno obravnavajo nove svetovne izzive, s katerimi se sooča trgovina, kot so zanesljiva oskrba s hrano in energijo, trajnostni razvoj in pomoč za trgovino; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba zaradi nenehnih zastojev v izvirni zasnovi in pri ciljih razvojne agende iz Dohe zdaj bolj kot kdaj prej ponovno začeti razpravo o prihodnjem delovanju Svetovne trgovinske organizacije z morebitno reformo novega večstranskega trgovinskega sistema; poziva Komisijo, naj se proaktivno posvetuje s Parlamentom o skupni viziji zasnove prihodnjega svetovnega trgovinskega sistema; glede na sedanjo gospodarsko in socialno krizo ter tudi v primeru, da se razvojna agenda iz Dohe ne bo sklenila, poziva Svetovno trgovinsko organizacijo in druge mednarodne organizacije, naj dosledno in nujno obravnavajo nove svetovne izzive, s katerimi se sooča trgovina, kot so zanesljiva oskrba s hrano in energijo, trajnostni razvoj in pomoč za trgovino;

| 12. | je popolnoma prepričan, da ima Svetovna trgovinska organizacija kot del svetovnega gospodarskega upravljanja nadvse pomembno vlogo v svetu; poziva vse članice Svetovne trgovinske organizacije, naj še naprej prispevajo k celovitemu, ambicioznemu in uravnoteženemu razvoju te organizacije, da se zagotovita gospodarska rast in izkoreninjenje revščine po vsem svetu; |
| --- | --- |

12.

je popolnoma prepričan, da ima Svetovna trgovinska organizacija kot del svetovnega gospodarskega upravljanja nadvse pomembno vlogo v svetu; poziva vse članice Svetovne trgovinske organizacije, naj še naprej prispevajo k celovitemu, ambicioznemu in uravnoteženemu razvoju te organizacije, da se zagotovita gospodarska rast in izkoreninjenje revščine po vsem svetu;

| 13. | poudarja, da je treba analizirati, ali spremenjene okoliščine od začetka pogajalskega kroga iz Dohe, zlasti kar zadeva vlogo, ki jo imajo v svetovnem gospodarstvu Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska, ne onemogočajo uresničitve prvotnih ciljev pogajalskega kroga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba analizirati, ali spremenjene okoliščine od začetka pogajalskega kroga iz Dohe, zlasti kar zadeva vlogo, ki jo imajo v svetovnem gospodarstvu Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska, ne onemogočajo uresničitve prvotnih ciljev pogajalskega kroga;

| 14. | poziva razvite in razvojno napredne države, naj nudijo podporo zmogljivostim najmanj razvitih držav, da bi lahko sodelovale pri razmisleku o razvojni agendi iz Dohe in v vseh načrtih za preostala pogajanja, ter naj zagotovijo upoštevanje njihovih interesov; |
| --- | --- |

14.

poziva razvite in razvojno napredne države, naj nudijo podporo zmogljivostim najmanj razvitih držav, da bi lahko sodelovale pri razmisleku o razvojni agendi iz Dohe in v vseh načrtih za preostala pogajanja, ter naj zagotovijo upoštevanje njihovih interesov;

| 15. | poudarja, da morajo pravila, ki urejajo mednarodno trgovino, zaradi nedavnega nihanja cen hrane spodbujati bolj zanesljivo oskrbo s hrano; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo pravila, ki urejajo mednarodno trgovino, zaradi nedavnega nihanja cen hrane spodbujati bolj zanesljivo oskrbo s hrano;

| 16. | izraža obžalovanje, da številne države uporabljajo izvozne omejitve za naravne vire, katerih dobava je omejena; meni, da morajo mednarodna trgovinska pravila te izvozne omejitve nujno celovito regulirati; |
| --- | --- |

16.

izraža obžalovanje, da številne države uporabljajo izvozne omejitve za naravne vire, katerih dobava je omejena; meni, da morajo mednarodna trgovinska pravila te izvozne omejitve nujno celovito regulirati;

| 17. | poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj podprejo vzpostavitev trdnih institucionalnih povezav med to organizacijo in drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so Mednarodna organizacija dela (ILO), Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO), Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in druge organizacije Združenih narodov; |
| --- | --- |

17.

poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj podprejo vzpostavitev trdnih institucionalnih povezav med to organizacijo in drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so Mednarodna organizacija dela (ILO), Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO), Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in druge organizacije Združenih narodov;

| 18. | izraža razočaranje, da v mnogostranskih trgovinskih pogovorih doslej še ni bilo mogoče upoštevati vidikov varstva podnebja in okolja; |
| --- | --- |

18.

izraža razočaranje, da v mnogostranskih trgovinskih pogovorih doslej še ni bilo mogoče upoštevati vidikov varstva podnebja in okolja;

| 19. | poziva Komisijo in Svet, naj Parlament tesno vključita v pripravo osme ministrske konference, ki bo potekala v Ženevi od 15. do 17. decembra 2011; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in Svet, naj Parlament tesno vključita v pripravo osme ministrske konference, ki bo potekala v Ženevi od 15. do 17. decembra 2011;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju Svetovne trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju Svetovne trgovinske organizacije.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(2)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 31.

(3)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 1.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/87

---

Sreda, 14. september 2011Boljša zakonodaja, subsidiarnost, sorazmernost in pametni predpisi

P7_TA(2011)0381

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (2011/2029(INI))

2013/C 51 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. decembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o boljši pripravi zakonodaje – 15. letno poročilo Evropske komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 9 Protokola (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o boljši pripravi zakonodaje – 15. letno poročilo Evropske komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 9 Protokola (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava EU (2009) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava EU (2009) (7),

| — | ob upoštevanju političnih smernic za novo Komisijo, ki jih je 3. septembra 2009 predstavil predsednik Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic za novo Komisijo, ki jih je 3. septembra 2009 predstavil predsednik Komisije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (KOM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Sedemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2009) (KOM(2010)0547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Sedemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2009) (KOM(2010)0547),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji" (KOM(2009)0015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji" (KOM(2009)0015),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Zmanjševanje administrativnih bremen v Evropski uniji – Priloga k 3. strateškemu pregledu boljše zakonodaje" (KOM(2009)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Zmanjševanje administrativnih bremen v Evropski uniji – Priloga k 3. strateškemu pregledu boljše zakonodaje" (KOM(2009)0016),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Tretje poročilo o napredku strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja" (KOM(2009)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Tretje poročilo o napredku strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja" (KOM(2009)0017),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji – Načrti za posamezna področja in ukrepi za leto 2009" (KOM(2009)0544), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji – Načrti za posamezna področja in ukrepi za leto 2009" (KOM(2009)0544),

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena z dne 17. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena z dne 17. septembra 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za konkurenčnost z dne 30. maja 2011 o pametni pravni ureditvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za konkurenčnost z dne 30. maja 2011 o pametni pravni ureditvi,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za ustavne zadeve (A7-0251/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za ustavne zadeve (A7-0251/2011),

| A. | ker je bil načrt za pametno pravno ureditev pripravljen v okviru strategije EU 2020, katere cilj je, da se do leta 2020 doseže "pametna, trajnostna in vključujoča rast", prvenstveno tako, da bi se ob bolj kakovostni in poenostavljeni veljavni zakonodaji EU zmanjšala upravna bremena za podjetja, |
| --- | --- |

A.

ker je bil načrt za pametno pravno ureditev pripravljen v okviru strategije EU 2020, katere cilj je, da se do leta 2020 doseže "pametna, trajnostna in vključujoča rast", prvenstveno tako, da bi se ob bolj kakovostni in poenostavljeni veljavni zakonodaji EU zmanjšala upravna bremena za podjetja,

| B. | ker je pravilno izvajanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti izredno pomembno za ustrezno delovanje Evropske unije in za to, da bodo njene institucije delovale v skladu s pričakovanji državljanov, podjetij na notranjem trgu ter nacionalnih in lokalnih vlad, pa tudi za to, da se odločitve sprejemajo kar najbliže državljanom, |
| --- | --- |

B.

ker je pravilno izvajanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti izredno pomembno za ustrezno delovanje Evropske unije in za to, da bodo njene institucije delovale v skladu s pričakovanji državljanov, podjetij na notranjem trgu ter nacionalnih in lokalnih vlad, pa tudi za to, da se odločitve sprejemajo kar najbliže državljanom,

| C. | ker je treba vprašanje boljše priprave zakonodaje obravnavati ne le v okviru zakonodajnega programa Komisije, ampak tudi širše glede na stalno izvajanje novih prvin Lizbonske pogodbe, ki vplivajo na zakonodajne postopke, |
| --- | --- |

C.

ker je treba vprašanje boljše priprave zakonodaje obravnavati ne le v okviru zakonodajnega programa Komisije, ampak tudi širše glede na stalno izvajanje novih prvin Lizbonske pogodbe, ki vplivajo na zakonodajne postopke,

| D. | ker Lizbonska pogodba na novo ureja razmerje moči med evropskimi institucijami in Parlament v procesu sprejemanja zakonodaje po rednem zakonodajnem postopku obravnava kot enakovreden Svetu, |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba na novo ureja razmerje moči med evropskimi institucijami in Parlament v procesu sprejemanja zakonodaje po rednem zakonodajnem postopku obravnava kot enakovreden Svetu,

| E. | ker so nacionalni parlamenti po sprejetju Lizbonske pogodbe formalno vključeni v nadzor uporabe načela subsidiarnosti in so do zdaj poslali že več kot 300 prispevkov; |
| --- | --- |

E.

ker so nacionalni parlamenti po sprejetju Lizbonske pogodbe formalno vključeni v nadzor uporabe načela subsidiarnosti in so do zdaj poslali že več kot 300 prispevkov;

| F. | ker je bistvenega pomena, da se pri pripravi zakonodajnih aktov, vključno z ocenami učinka, opravijo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti z malimi in srednjimi podjetji in ustreznimi interesnimi skupinami, |
| --- | --- |

F.

ker je bistvenega pomena, da se pri pripravi zakonodajnih aktov, vključno z ocenami učinka, opravijo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti z malimi in srednjimi podjetji in ustreznimi interesnimi skupinami,

| G. | ker se od leta 2005 izvaja poseben program za zmanjševanje upravnih bremen, izhajajočih iz zakonodaje Evropske unije, s ciljem zmanjšati bremena za 25 % do leta 2012, kar bi ustrezalo 1,4 % povečanju bruto domačega proizvoda, |
| --- | --- |

G.

ker se od leta 2005 izvaja poseben program za zmanjševanje upravnih bremen, izhajajočih iz zakonodaje Evropske unije, s ciljem zmanjšati bremena za 25 % do leta 2012, kar bi ustrezalo 1,4 % povečanju bruto domačega proizvoda,

| H. | ker je glede na letno poročilo odbora za oceno učinka za leto 2010 Komisija celovito izmerila le 27 % ocen učinka, opravljenih tega leta; |
| --- | --- |

H.

ker je glede na letno poročilo odbora za oceno učinka za leto 2010 Komisija celovito izmerila le 27 % ocen učinka, opravljenih tega leta;

| I. | ker je Komisija predlagala ukrepe za zmanjšanje upravnih bremen, s katerimi bi bil zastavljeni cilj celo presežen, a morata Parlament in Svet prej še sprejeti predhodne ukrepe, ki ustrezajo približno četrtini cilja 25-odstotnega zmanjšanja; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija predlagala ukrepe za zmanjšanje upravnih bremen, s katerimi bi bil zastavljeni cilj celo presežen, a morata Parlament in Svet prej še sprejeti predhodne ukrepe, ki ustrezajo približno četrtini cilja 25-odstotnega zmanjšanja;

| J. | ker je eden od ključnih elementov programa referenčno merjenje upravnih stroškov, osnovano na metodi standardnih stroškov, |
| --- | --- |

J.

ker je eden od ključnih elementov programa referenčno merjenje upravnih stroškov, osnovano na metodi standardnih stroškov,

| K. | ker uporaba tehnike prenovitve in kodifikacije za poenostavitev in kodifikacijo veljavne zakonodaje zagotavlja večjo jasnost in skladnost vnesenih sprememb, |
| --- | --- |

K.

ker uporaba tehnike prenovitve in kodifikacije za poenostavitev in kodifikacijo veljavne zakonodaje zagotavlja večjo jasnost in skladnost vnesenih sprememb,

| L. | ker je bistvenega pomena, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo direktive Evropske unije pa tudi, da obravnavajo še vedno nerešen problem prestrogih predpisov (angl. "gold-plating"), ki uvajajo obveznosti, ki presegajo zahteve evropske zakonodaje, |
| --- | --- |

L.

ker je bistvenega pomena, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo direktive Evropske unije pa tudi, da obravnavajo še vedno nerešen problem prestrogih predpisov (angl. "gold-plating"), ki uvajajo obveznosti, ki presegajo zahteve evropske zakonodaje,

| M. | ker razlike pri izvajanju pomenijo velik izziv za učinkovito in uspešno delovanje enotnega trga, kar povzroča, da se države članice delijo na troje: na tiste, ki evropsko zakonodajo izvajajo nepravilno, na tiste, ki jo izvajajo nepopolno, in na take, ki jo izvajajo netočno, to pa evropska podjetja in potrošnike potiska v neenak položaj in zavira nadaljnjo rast; |
| --- | --- |

M.

ker razlike pri izvajanju pomenijo velik izziv za učinkovito in uspešno delovanje enotnega trga, kar povzroča, da se države članice delijo na troje: na tiste, ki evropsko zakonodajo izvajajo nepravilno, na tiste, ki jo izvajajo nepopolno, in na take, ki jo izvajajo netočno, to pa evropska podjetja in potrošnike potiska v neenak položaj in zavira nadaljnjo rast;

| N. | ker je bil z zakonom za mala podjetja uveden test MSP, ki pa je bil do zdaj uporabljen v zelo maloštevilnih primerih, |
| --- | --- |

N.

ker je bil z zakonom za mala podjetja uveden test MSP, ki pa je bil do zdaj uporabljen v zelo maloštevilnih primerih,

| O. | ker je podpredsednik Komisije Maroš Šefčovič na izmenjavi mnenj na seji Odbora za pravne zadeve 27. januarja 2011 izrazil trdno zavezanost načrtu za pametno pravno ureditev, |
| --- | --- |

O.

ker je podpredsednik Komisije Maroš Šefčovič na izmenjavi mnenj na seji Odbora za pravne zadeve 27. januarja 2011 izrazil trdno zavezanost načrtu za pametno pravno ureditev,

| P. | ker Lizbonska pogodba za delegirane in izvedbene akte iz členov 290 in 291 PDEU določa nov sistem, po katerem so delegirani akti predmet skupnega dogovora, izvedbeni akti pa uredbe, |
| --- | --- |

P.

ker Lizbonska pogodba za delegirane in izvedbene akte iz členov 290 in 291 PDEU določa nov sistem, po katerem so delegirani akti predmet skupnega dogovora, izvedbeni akti pa uredbe,

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da so enostavni, pregledni, dostopni in zlahka razumljivi predpisi izredno pomembni, saj so jamstvo za upoštevanje načela preglednosti evropske zakonodaje in za njeno učinkovitejše izvajanje, obenem pa državljanom EU omogočajo lažje uveljavljanje njihovih pravic; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so enostavni, pregledni, dostopni in zlahka razumljivi predpisi izredno pomembni, saj so jamstvo za upoštevanje načela preglednosti evropske zakonodaje in za njeno učinkovitejše izvajanje, obenem pa državljanom EU omogočajo lažje uveljavljanje njihovih pravic;

| 2. | poudarja, da morajo evropske institucije pri oblikovanju predlogov spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter upoštevati merila iz Protokola št. 2, priloženega PDEU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo evropske institucije pri oblikovanju predlogov spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter upoštevati merila iz Protokola št. 2, priloženega PDEU;

| 3. | podpira strateški pristop Komisije iz sporočila o pametni zakonodaji v Evropski uniji, ki postavlja "pametne predpise" v središče celotnega procesa formuliranja politik – od zasnove pravnega akta do njegovega izvajanja, uveljavljanja, ocenjevanja in revizije; |
| --- | --- |

3.

podpira strateški pristop Komisije iz sporočila o pametni zakonodaji v Evropski uniji, ki postavlja "pametne predpise" v središče celotnega procesa formuliranja politik – od zasnove pravnega akta do njegovega izvajanja, uveljavljanja, ocenjevanja in revizije;

| 4. | poudarja, da imajo za spodbujanje in zagotavljanje boljše zakonodaje pomembni vsi evropski institucionalni dejavniki, pač v skladu z načeli in smernicami iz načrta za pametno pravno ureditev in medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje; meni, da bi morale vse vpletene strani pokazati obnovljeno zavezanost tem načelom; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da imajo za spodbujanje in zagotavljanje boljše zakonodaje pomembni vsi evropski institucionalni dejavniki, pač v skladu z načeli in smernicami iz načrta za pametno pravno ureditev in medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje; meni, da bi morale vse vpletene strani pokazati obnovljeno zavezanost tem načelom;

| 5. | ob sklicevanju na Montijevo poročilo odločno poudarja, da bi se bilo treba pri zakonodajnih predlogih v večji meri zatekati k uredbam, da bi sprejemali manj zakonodaje, ki pa bi bila boljša; |
| --- | --- |

5.

ob sklicevanju na Montijevo poročilo odločno poudarja, da bi se bilo treba pri zakonodajnih predlogih v večji meri zatekati k uredbam, da bi sprejemali manj zakonodaje, ki pa bi bila boljša;

| 6. | spodbuja prihodnja predsedstva in Komisijo, naj obnovijo pogajanja o medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje; opozarja na ustrezne točke iz resolucije z dne 9. februarja 2010 o okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo, zlasti na skupno zavezo obeh institucij, da se bosta dogovorili o ključnih spremembah pri pripravi prihodnjih pogajanj s Svetom glede prilagoditve medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje novim določbam Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

6.

spodbuja prihodnja predsedstva in Komisijo, naj obnovijo pogajanja o medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje; opozarja na ustrezne točke iz resolucije z dne 9. februarja 2010 o okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo, zlasti na skupno zavezo obeh institucij, da se bosta dogovorili o ključnih spremembah pri pripravi prihodnjih pogajanj s Svetom glede prilagoditve medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje novim določbam Lizbonske pogodbe;

| 7. | poudarja, da bi si morali kar najbolj prizadevati, da bi bila Parlament in Svet v zakonodajnem postopku obravnavana enakopravno, saj bi s tem zagotovili izvajanje načela enakega obravnavanja obeh institucij, ki izhaja iz Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi si morali kar najbolj prizadevati, da bi bila Parlament in Svet v zakonodajnem postopku obravnavana enakopravno, saj bi s tem zagotovili izvajanje načela enakega obravnavanja obeh institucij, ki izhaja iz Lizbonske pogodbe;

| 8. | pozdravlja evropsko državljansko pobudo kot novo obliko javne udeležbe pri oblikovanju politike Evropske unije; z zadovoljstvom pričakuje prve državljanske pobude, ki jih bo mogoče sprožiti od aprila 2012 dalje, in spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bodo državljani dejansko poznali ustrezna veljavna pravila in uredbe, s čimer bodo ta instrument lahko učinkovito uporabljali od samega začetka; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja evropsko državljansko pobudo kot novo obliko javne udeležbe pri oblikovanju politike Evropske unije; z zadovoljstvom pričakuje prve državljanske pobude, ki jih bo mogoče sprožiti od aprila 2012 dalje, in spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bodo državljani dejansko poznali ustrezna veljavna pravila in uredbe, s čimer bodo ta instrument lahko učinkovito uporabljali od samega začetka;

| 9. | poziva Komisijo, naj se obveže glede rokov, v katerih bo izpolnila zahteve Parlamenta v skladu s členom 225 PDEU; pri tem se še posebej sklicuje na zavezo iz okvirnega sporazuma, da mora Komisija v treh mesecih po sprejetju poročila o zakonodajni pobudi na plenarnem zasedanju pripraviti poročilo o konkretnem izvajanju zahtev in najpozneje v enem letu predložiti zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj se obveže glede rokov, v katerih bo izpolnila zahteve Parlamenta v skladu s členom 225 PDEU; pri tem se še posebej sklicuje na zavezo iz okvirnega sporazuma, da mora Komisija v treh mesecih po sprejetju poročila o zakonodajni pobudi na plenarnem zasedanju pripraviti poročilo o konkretnem izvajanju zahtev in najpozneje v enem letu predložiti zakonodajni predlog;

Nacionalni parlamenti

| 10. | z zadovoljstvom sprejema tesnejše vključevanje nacionalnih parlamentov v proces oblikovanja evropske zakonodaje, zlasti v proces preverjanja skladnosti zakonodajnih predlogov z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

10.

z zadovoljstvom sprejema tesnejše vključevanje nacionalnih parlamentov v proces oblikovanja evropske zakonodaje, zlasti v proces preverjanja skladnosti zakonodajnih predlogov z načelom subsidiarnosti;

| 11. | pri uporabi instrumentov nasprotovanja in tožbe zaradi kršitve subsidiarnosti opozarja, da materialnih meril za ugotavljanje kršitev načel subsidiarnosti in sorazmernosti ni, ter poudarja, da je treba na ravni EU določiti materialne pogoje za njuno izvajanje; |
| --- | --- |

11.

pri uporabi instrumentov nasprotovanja in tožbe zaradi kršitve subsidiarnosti opozarja, da materialnih meril za ugotavljanje kršitev načel subsidiarnosti in sorazmernosti ni, ter poudarja, da je treba na ravni EU določiti materialne pogoje za njuno izvajanje;

| 12. | poudarja, da bodo lahko nacionalni parlamenti bolje izpolnjevali svojo pogodbeno odgovornost za preverjanje združljivosti zakonodajnih predlogov z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, če bo Komisija v celoti izpolnila svojo obveznost natančne in celovite utemeljitve, določene v členu 5 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bodo lahko nacionalni parlamenti bolje izpolnjevali svojo pogodbeno odgovornost za preverjanje združljivosti zakonodajnih predlogov z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, če bo Komisija v celoti izpolnila svojo obveznost natančne in celovite utemeljitve, določene v členu 5 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 13. | v zvezi s tem poudarja, da morajo nacionalni parlamenti pri predlaganju mnenj kolikor je le mogoče razlikovati med vidikoma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s tem poudarja, da morajo nacionalni parlamenti pri predlaganju mnenj kolikor je le mogoče razlikovati med vidikoma subsidiarnosti in sorazmernosti;

Zmanjševanje upravnih bremen in zagotavljanje pravilnega izvajanja

| 14. | je zaskrbljen, ker se lahko zgodi, da program za zmanjševanje upravnih obremenitev ne bo izpolnil zastavljenega cilja, to je 25-odstotno zmanjšanje upravnih bremen do leta 2012, in opozarja, da bi se morala Parlament in Svet hitro odzvati z obravnavo in odobritvijo predlaganih ukrepov; v tej zvezi ugotavlja koristnost vse pogostejše uporabe hitrih postopkov za sprejetje teh predlogov; se obvezuje, da bo v kratkem obravnaval zakonodajne predloge o teh ukrepih, Svet pa poziva, naj stori vse, da bodo sprejete omejitve upravnih bremen, opredeljenih s programom; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, ker se lahko zgodi, da program za zmanjševanje upravnih obremenitev ne bo izpolnil zastavljenega cilja, to je 25-odstotno zmanjšanje upravnih bremen do leta 2012, in opozarja, da bi se morala Parlament in Svet hitro odzvati z obravnavo in odobritvijo predlaganih ukrepov; v tej zvezi ugotavlja koristnost vse pogostejše uporabe hitrih postopkov za sprejetje teh predlogov; se obvezuje, da bo v kratkem obravnaval zakonodajne predloge o teh ukrepih, Svet pa poziva, naj stori vse, da bodo sprejete omejitve upravnih bremen, opredeljenih s programom;

| 15. | ugotavlja, da je skupina na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena pozitivno prispevala k programu Komisije za zmanjšanje teh bremen; vendar poudarja, da bi morala biti sestava skupine bolj uravnotežena in vključevati več strokovnjakov iz vrst civilne družbe in drugih držav članic; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je skupina na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena pozitivno prispevala k programu Komisije za zmanjšanje teh bremen; vendar poudarja, da bi morala biti sestava skupine bolj uravnotežena in vključevati več strokovnjakov iz vrst civilne družbe in drugih držav članic;

| 16. | spodbuja skupino na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena, naj začne dvostransko razpravo z malimi in srednjimi podjetji iz vse Evrope, da skupaj opredelijo najpogosteje omenjene ovire pri trgovanju z drugimi državami članicami na enotnem trgu ter predlagajo ukrepe za odpravo ali zmanjšanje teh ovir, s tem pa za povečano rast; |
| --- | --- |

16.

spodbuja skupino na visoki ravni neodvisnih zainteresiranih strani za upravna bremena, naj začne dvostransko razpravo z malimi in srednjimi podjetji iz vse Evrope, da skupaj opredelijo najpogosteje omenjene ovire pri trgovanju z drugimi državami članicami na enotnem trgu ter predlagajo ukrepe za odpravo ali zmanjšanje teh ovir, s tem pa za povečano rast;

| 17. | poudarja, da se mora program nadaljevati tudi po letu 2012 do konca mandata sedanje Komisije, z bolj smelo in jasneje zastavljenim ciljem in obsežnejšim področjem uporabe, kar bi mu omogočilo, da preseže zgolj upravna bremena in obravnava zakonodajna bremena in stroške, ki izhajajo iz zakonodaje EU kot celote, vključno z regulatornimi "nevšečnostmi"; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se mora program nadaljevati tudi po letu 2012 do konca mandata sedanje Komisije, z bolj smelo in jasneje zastavljenim ciljem in obsežnejšim področjem uporabe, kar bi mu omogočilo, da preseže zgolj upravna bremena in obravnava zakonodajna bremena in stroške, ki izhajajo iz zakonodaje EU kot celote, vključno z regulatornimi "nevšečnostmi";

| 18. | poziva države članice k doslednem zmanjševanju upravnih bremen in z zadovoljstvom pričakuje stalno konstruktivno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice k doslednem zmanjševanju upravnih bremen in z zadovoljstvom pričakuje stalno konstruktivno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na tem področju;

| 19. | opozarja, da je za uspešno uresničevanje sedanjih in prihodnjih programov za zmanjševanje upravnih bremen potrebno dejavno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, da se preprečijo različne razlage zakonodaje in prestrogi predpisi (z dodajanjem strožjih zahtev v domačo zakonodajo, brez osnove v pravu EU) (angl. "gold-plating"); |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je za uspešno uresničevanje sedanjih in prihodnjih programov za zmanjševanje upravnih bremen potrebno dejavno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, da se preprečijo različne razlage zakonodaje in prestrogi predpisi (z dodajanjem strožjih zahtev v domačo zakonodajo, brez osnove v pravu EU) (angl. "gold-plating");

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj v obvezna poročila o izvajanju posameznih predpisov vnesejo več podatkov, da bi odpravili prestroge predpise ("gold-plating"); meni, da bi se razhajanja znatno zmanjšala, če bi morale države članice pripravljati utemeljena mnenja, v katerih bi pojasnile svojo odločitev o prekoračitvi standardov iz direktiv, ki jih izvajajo; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj v obvezna poročila o izvajanju posameznih predpisov vnesejo več podatkov, da bi odpravili prestroge predpise ("gold-plating"); meni, da bi se razhajanja znatno zmanjšala, če bi morale države članice pripravljati utemeljena mnenja, v katerih bi pojasnile svojo odločitev o prekoračitvi standardov iz direktiv, ki jih izvajajo;

| 21. | spodbuja Komisijo, naj še naprej izvaja ukrepe za zmanjšanje upravnih bremen iz sektorskih načrtov; |
| --- | --- |

21.

spodbuja Komisijo, naj še naprej izvaja ukrepe za zmanjšanje upravnih bremen iz sektorskih načrtov;

| 22. | meni, da proces zmanjševanja upravnega bremena in poenostavitve zakonodaje ne bi smel povzročiti znižanja standardov, določenih z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

22.

meni, da proces zmanjševanja upravnega bremena in poenostavitve zakonodaje ne bi smel povzročiti znižanja standardov, določenih z veljavno zakonodajo;

Formuliranje politike

| 23. | poziva Komisijo k boljši izrabi belih knjig, v katerih so predstavljeni osnutki zakonodajnih predlogov za obravnavo; meni, da bi to pripomoglo k manj pogostemu, bolj ali manj obsežnemu revidiranju predlogov med zakonodajnim postopkom; meni tudi, da bi to pomagalo pri pogosto težki oceni sorazmernosti predlagane zakonodaje, saj so na začetku okvirni predlogi predstavljeni zgolj v obliki zelene knjige; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo k boljši izrabi belih knjig, v katerih so predstavljeni osnutki zakonodajnih predlogov za obravnavo; meni, da bi to pripomoglo k manj pogostemu, bolj ali manj obsežnemu revidiranju predlogov med zakonodajnim postopkom; meni tudi, da bi to pomagalo pri pogosto težki oceni sorazmernosti predlagane zakonodaje, saj so na začetku okvirni predlogi predstavljeni zgolj v obliki zelene knjige;

| 24. | meni, da bi bilo za boljše delovanje evropskega prava treba izboljšati obveščanje o zakonodajnem procesu in zakonodajnih predlogih, saj iz obvestil institucij za podjetja in državljane pogosto ni jasno razvidno, katera zakonodaja je bila na koncu sprejeta; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi bilo za boljše delovanje evropskega prava treba izboljšati obveščanje o zakonodajnem procesu in zakonodajnih predlogih, saj iz obvestil institucij za podjetja in državljane pogosto ni jasno razvidno, katera zakonodaja je bila na koncu sprejeta;

| 25. | pozdravlja, da se je Komisija obvezala pregledati postopek posvetovanja, in podpira sprejeto odločitev o podaljšanju minimalnega posvetovalnega obdobja na 12 tednov; vseeno poudarja, da je treba bolj vključevati vse zainteresirane strani, in meni, da bi morala Komisija proučiti metode za uvedbo vključujočih postopkov za večjo ozaveščenost; meni, da bi med te postopke lahko sodilo iskanje nacionalnih in evropskih zainteresiranih strani po posameznih političnih področjih in predlogih ter njihovo neposredno vključevanje v postopek posvetovanja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja, da se je Komisija obvezala pregledati postopek posvetovanja, in podpira sprejeto odločitev o podaljšanju minimalnega posvetovalnega obdobja na 12 tednov; vseeno poudarja, da je treba bolj vključevati vse zainteresirane strani, in meni, da bi morala Komisija proučiti metode za uvedbo vključujočih postopkov za večjo ozaveščenost; meni, da bi med te postopke lahko sodilo iskanje nacionalnih in evropskih zainteresiranih strani po posameznih političnih področjih in predlogih ter njihovo neposredno vključevanje v postopek posvetovanja;

| 26. | poudarja, da je odprt, pregleden in reden dialog temeljni pogoj za večjo udeleženost civilne družbe pri pripravi zakonodaje in javnem upravljanju; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je odprt, pregleden in reden dialog temeljni pogoj za večjo udeleženost civilne družbe pri pripravi zakonodaje in javnem upravljanju;

| 27. | izraža stališče, da bi ob takšni sistematični metodi vse interesne in zainteresirane skupine lahko obširno analizirale možne socialne, gospodarske in okoljske učinke predlagane zakonodaje, kar bi koristilo formuliranju politike in bi bilo v duhu načel celostnega pristopa; |
| --- | --- |

27.

izraža stališče, da bi ob takšni sistematični metodi vse interesne in zainteresirane skupine lahko obširno analizirale možne socialne, gospodarske in okoljske učinke predlagane zakonodaje, kar bi koristilo formuliranju politike in bi bilo v duhu načel celostnega pristopa;

| 28. | meni, da sedanje asimetrične metode in oblike posvetovanja ne spodbujajo k odgovoru vseh zainteresiranih strani; ugotavlja, da so anketiranci pogosto nezadovoljni z obliko in vsebino spletnih vprašalnikov; predlaga skupen pristop s standardnim obrazcem za odgovore, kar bi zadevo poenostavilo za anketirance, navajalo pa bi tudi k bolj podrobni in utemeljeni izbiri odgovorov, ki bi zajemali vrsto potencialnih političnih tem in možnosti za posvetovanje; |
| --- | --- |

28.

meni, da sedanje asimetrične metode in oblike posvetovanja ne spodbujajo k odgovoru vseh zainteresiranih strani; ugotavlja, da so anketiranci pogosto nezadovoljni z obliko in vsebino spletnih vprašalnikov; predlaga skupen pristop s standardnim obrazcem za odgovore, kar bi zadevo poenostavilo za anketirance, navajalo pa bi tudi k bolj podrobni in utemeljeni izbiri odgovorov, ki bi zajemali vrsto potencialnih političnih tem in možnosti za posvetovanje;

| 29. | poziva zlasti Komisijo, naj v javna posvetovanja in objavo njihovih rezultatov učinkovito vključi večjezičnost, saj je to pogoj za široko udeležbo vseh zainteresiranih strani v Evropi; |
| --- | --- |

29.

poziva zlasti Komisijo, naj v javna posvetovanja in objavo njihovih rezultatov učinkovito vključi večjezičnost, saj je to pogoj za široko udeležbo vseh zainteresiranih strani v Evropi;

| 30. | je zaskrbljen zaradi vse bolj zapletenih dokumentov za posvetovanja in meni, da si je treba prizadevati za njihovo poenostavitev, tudi s pogostejšo uporabo belih knjig, kar bi zainteresirane strani spodbudilo k odgovoru, hkrati pa bi bili bolj dostopni za državljane; predlaga, da Komisija prouči, ali bi se lahko uvedel "test jasnosti", da bi bili dokumenti za posvetovanje lahko razumljivi in enostavni za odgovarjanje; |
| --- | --- |

30.

je zaskrbljen zaradi vse bolj zapletenih dokumentov za posvetovanja in meni, da si je treba prizadevati za njihovo poenostavitev, tudi s pogostejšo uporabo belih knjig, kar bi zainteresirane strani spodbudilo k odgovoru, hkrati pa bi bili bolj dostopni za državljane; predlaga, da Komisija prouči, ali bi se lahko uvedel "test jasnosti", da bi bili dokumenti za posvetovanje lahko razumljivi in enostavni za odgovarjanje;

| 31. | obžaluje, da se anketirancem odziv Komisije na posvetovanja pogosto zdi nezadovoljiv; poziva Komisijo, naj ob koncu posvetovalnega obdobja izboljša komunikacijo in zagotovi povratne informacije o glavnih vprašanjih, ki so jih izpostavili vsi anketiranci; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da se anketirancem odziv Komisije na posvetovanja pogosto zdi nezadovoljiv; poziva Komisijo, naj ob koncu posvetovalnega obdobja izboljša komunikacijo in zagotovi povratne informacije o glavnih vprašanjih, ki so jih izpostavili vsi anketiranci;

| 32. | poudarja, kako pomembno je, da so analize, ki jih Komisija opravi z ocenami učinka, neodvisne in verodostojne, da se zavarujejo osnovni cilji iz načrta za pametno pravno ureditev; ponavlja svoje stališče o tem vprašanju iz resolucije z dne 8. junija 2011; |
| --- | --- |

32.

poudarja, kako pomembno je, da so analize, ki jih Komisija opravi z ocenami učinka, neodvisne in verodostojne, da se zavarujejo osnovni cilji iz načrta za pametno pravno ureditev; ponavlja svoje stališče o tem vprašanju iz resolucije z dne 8. junija 2011;

| 33. | za krepitev evropske konkurenčnosti predlaga, naj ocene učinka identificirajo specifične – pozitivne in negativne – posledice, ki jih bodo imeli ukrepi na konkurenčnost in rast v Evropski uniji; meni, da bi bilo treba te učinke, kolikor je le mogoče, v celoti izmeriti; |
| --- | --- |

33.

za krepitev evropske konkurenčnosti predlaga, naj ocene učinka identificirajo specifične – pozitivne in negativne – posledice, ki jih bodo imeli ukrepi na konkurenčnost in rast v Evropski uniji; meni, da bi bilo treba te učinke, kolikor je le mogoče, v celoti izmeriti;

| 34. | odločno podpira predlog, naj se ob dodatnih stroških za podjetja zaradi novih zakonov določi stroškovna izravnava, s katero bi se v največji možni meri zmanjšala regulativna obremenitev drugje; meni, da je to ključni vidik prihodnjih programov, s katerim se bo zmanjšalo breme in se bo izboljšal celotni zakonodajni okvir za podjetja; |
| --- | --- |

34.

odločno podpira predlog, naj se ob dodatnih stroških za podjetja zaradi novih zakonov določi stroškovna izravnava, s katero bi se v največji možni meri zmanjšala regulativna obremenitev drugje; meni, da je to ključni vidik prihodnjih programov, s katerim se bo zmanjšalo breme in se bo izboljšal celotni zakonodajni okvir za podjetja;

| 35. | poudarja, da bi bilo treba ocenjeno težo upravnih in regulativnih obremenitev izražati v neto in ne v bruto vrednostih; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi bilo treba ocenjeno težo upravnih in regulativnih obremenitev izražati v neto in ne v bruto vrednostih;

| 36. | poziva Komisijo, naj pri pripravi nove zakonodaje še posebej pazi na morebitni učinek na mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj si prizadeva, da predpisi ne bi veljali za mala in srednja podjetja, če bi nanje vplivali nesorazmerno in ne bi bilo res dobrega razloga za njihovo vključitev v področje uporabe zakonodaje; odločno meni, da bi lahko take določbe blažile učinke predpisov in ugodno vplivale na njihovo izvajanje in uporabnost, zlasti za mala- in mikropodjetja; poziva vse institucije EU, naj upoštevajo člen 153(2b) PDEU, ki določa, da se morajo izogibati sprejemanju predpisov, ki bi uvajali upravne, finančne in zakonske omejitve, katere bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj pri pripravi nove zakonodaje še posebej pazi na morebitni učinek na mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj si prizadeva, da predpisi ne bi veljali za mala in srednja podjetja, če bi nanje vplivali nesorazmerno in ne bi bilo res dobrega razloga za njihovo vključitev v področje uporabe zakonodaje; odločno meni, da bi lahko take določbe blažile učinke predpisov in ugodno vplivale na njihovo izvajanje in uporabnost, zlasti za mala- in mikropodjetja; poziva vse institucije EU, naj upoštevajo člen 153(2b) PDEU, ki določa, da se morajo izogibati sprejemanju predpisov, ki bi uvajali upravne, finančne in zakonske omejitve, katere bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij;

| 37. | v tej zvezi meni, da ima ključno vlogo test MSP, sprejet z zakonom o malih podjetjih, in pričakuje, da ga bo Komisija v celoti uporabljala; poudarja, da mora Komisija zagotoviti usklajeno izvajanje testa MSP v vseh direktoratih Komisije, države članice pa spodbuja, naj podobne teste vključijo v svoje nacionalne postopke odločanja; poziva vse parlamentarne odbore, naj načela testa MSP uporabijo pri zakonodajnih poročilih, o katerih je pristojni odbor že glasoval in ki bodo predloženi v odobritev na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

37.

v tej zvezi meni, da ima ključno vlogo test MSP, sprejet z zakonom o malih podjetjih, in pričakuje, da ga bo Komisija v celoti uporabljala; poudarja, da mora Komisija zagotoviti usklajeno izvajanje testa MSP v vseh direktoratih Komisije, države članice pa spodbuja, naj podobne teste vključijo v svoje nacionalne postopke odločanja; poziva vse parlamentarne odbore, naj načela testa MSP uporabijo pri zakonodajnih poročilih, o katerih je pristojni odbor že glasoval in ki bodo predloženi v odobritev na plenarnem zasedanju;

| 38. | je seznanjen z dejstvom, da namerava Komisija še v letu 2011 predložiti zakonodajni predlog o uporabi nadomestnih postopkov za reševanje sporov, da bi zagotovila hiter in učinkovit dostop do mehanizmov za izvensodno reševanje sporov; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen z dejstvom, da namerava Komisija še v letu 2011 predložiti zakonodajni predlog o uporabi nadomestnih postopkov za reševanje sporov, da bi zagotovila hiter in učinkovit dostop do mehanizmov za izvensodno reševanje sporov;

Poenostavitev in naknadno vrednotenje

| 39. | poziva Svet, naj v skladu s svojo izjavo iz točke 34 medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje od držav članic zahteva, da pripravljajo in objavljajo razpredelnice, kjer bo prikazano ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; poudarja, da so te korelacijske razpredelnice bistvenega pomena za preglednost glede tega, kako se obveznosti iz direktiv EU prenašajo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da ima lahko uporaba korelacijskih tabel koristno vlogo pri ugotavljanju neskladij in primerov prestrogih predpisov; |
| --- | --- |

39.

poziva Svet, naj v skladu s svojo izjavo iz točke 34 medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje od držav članic zahteva, da pripravljajo in objavljajo razpredelnice, kjer bo prikazano ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; poudarja, da so te korelacijske razpredelnice bistvenega pomena za preglednost glede tega, kako se obveznosti iz direktiv EU prenašajo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da ima lahko uporaba korelacijskih tabel koristno vlogo pri ugotavljanju neskladij in primerov prestrogih predpisov;

| 40. | poziva Komisijo, naj gradi na uspešnih programih boljše priprave zakonodaje in upravne poenostavitve v državah članicah, vključno s široko uporabo elektronskih postopkov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj gradi na uspešnih programih boljše priprave zakonodaje in upravne poenostavitve v državah članicah, vključno s široko uporabo elektronskih postopkov;

| 41. | poudarja, da bi se morala veljavna zakonodaja vedno spreminjati s prenovitvijo; obenem priznava in spoštuje pravice Komisije v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi se morala veljavna zakonodaja vedno spreminjati s prenovitvijo; obenem priznava in spoštuje pravice Komisije v zakonodajnem postopku;

| 42. | poziva k izboljšanju zbirke podatkov EUR-Lex, da bi ta postala preglednejša in prijaznejša za uporabnike; |
| --- | --- |

42.

poziva k izboljšanju zbirke podatkov EUR-Lex, da bi ta postala preglednejša in prijaznejša za uporabnike;

| 43. | poziva Svet in Komisijo, naj konstruktivno sodelujeta z Evropskim parlamentom za nemoteno delovanje sistema delegiranih in izvedbenih aktov v praksi; |
| --- | --- |

43.

poziva Svet in Komisijo, naj konstruktivno sodelujeta z Evropskim parlamentom za nemoteno delovanje sistema delegiranih in izvedbenih aktov v praksi;

| 44. | pozdravlja širšo uporabo naknadnega vrednotenja zakonodaje, ki se izvaja; vseeno poudarja, da bi bilo treba takšno vrednotenje izvajati za vse pomembne predpise, ne samo za ključna področja; v tej zvezi ugotavlja, da bi bilo treba obravnavati tudi izvedbene in delegirane akte; poziva Komisijo, naj naknadno vrednotenje kar se da razširi na vsa področja politike, in predlaga, naj se v predpise kot uporabno sredstvo za jamčenje, da je veljavna ureditev še vedno nujna in sorazmerna, pogosteje vključujejo klavzule o časovni omejitvi veljavnosti – predvsem v obliki obvezno predpisanih datumov pregleda, z možnostjo, da se po potrebi in želji določi samodejni potek veljavnosti v zakonodaji vsebovanih določb; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja širšo uporabo naknadnega vrednotenja zakonodaje, ki se izvaja; vseeno poudarja, da bi bilo treba takšno vrednotenje izvajati za vse pomembne predpise, ne samo za ključna področja; v tej zvezi ugotavlja, da bi bilo treba obravnavati tudi izvedbene in delegirane akte; poziva Komisijo, naj naknadno vrednotenje kar se da razširi na vsa področja politike, in predlaga, naj se v predpise kot uporabno sredstvo za jamčenje, da je veljavna ureditev še vedno nujna in sorazmerna, pogosteje vključujejo klavzule o časovni omejitvi veljavnosti – predvsem v obliki obvezno predpisanih datumov pregleda, z možnostjo, da se po potrebi in želji določi samodejni potek veljavnosti v zakonodaji vsebovanih določb;

| 45. | poziva Komisijo, naj zlasti pregleda vse uredbe o financiranju, da bi se zmanjšala upravna obremenitev za prosilce subvencij EU in da bi bil celoten postopek za vložitev zahtevkov učinkovitejši; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj zlasti pregleda vse uredbe o financiranju, da bi se zmanjšala upravna obremenitev za prosilce subvencij EU in da bi bil celoten postopek za vložitev zahtevkov učinkovitejši;

Politična spodbuda in stalna pazljivost

| 46. | pozdravlja osebno podporo predsednika Komisije načrtu za pametno pravno ureditev; meni, da je vprašanje tako pomembno, da potrebuje resnično politično spodbudo Komisije, da bo ostalo visoko na političnem dnevnem redu; v tej zvezi predlaga, naj se ga obravnava kot osrednjo nalogo v portfelju enega od komisarjev; se zaveda, da bi moral Parlament proučiti metode za to, kako bi boljši pripravi zakonodaje pripisovali večji pomen v odborih, in meni, da bi bilo treba dodatno razmisliti o možnosti, da bi vprašanje obravnavali na sejah, kjer bi sodelovali različni odbori; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja osebno podporo predsednika Komisije načrtu za pametno pravno ureditev; meni, da je vprašanje tako pomembno, da potrebuje resnično politično spodbudo Komisije, da bo ostalo visoko na političnem dnevnem redu; v tej zvezi predlaga, naj se ga obravnava kot osrednjo nalogo v portfelju enega od komisarjev; se zaveda, da bi moral Parlament proučiti metode za to, kako bi boljši pripravi zakonodaje pripisovali večji pomen v odborih, in meni, da bi bilo treba dodatno razmisliti o možnosti, da bi vprašanje obravnavali na sejah, kjer bi sodelovali različni odbori;

| 47. | je zadovoljen, da Komisija na podlagi posameznih ključnih primerov nadaljuje prakso preverjanja tega, kako institucije EU in nacionalni parlamenti izvajajo načelo subsidiarnosti in sorazmernosti, zaradi česar je poročilo o boljši pripravi zakonodaje jasnejše; |
| --- | --- |

47.

je zadovoljen, da Komisija na podlagi posameznih ključnih primerov nadaljuje prakso preverjanja tega, kako institucije EU in nacionalni parlamenti izvajajo načelo subsidiarnosti in sorazmernosti, zaradi česar je poročilo o boljši pripravi zakonodaje jasnejše;

| 48. | se obvezuje, da bo pozorno spremljal, kako bo Komisija izvajala načrt za pametno pravno ureditev, in pozdravlja poročilo o napredku, načrtovano za drugo polovico leta 2012; |
| --- | --- |

48.

se obvezuje, da bo pozorno spremljal, kako bo Komisija izvajala načrt za pametno pravno ureditev, in pozdravlja poročilo o napredku, načrtovano za drugo polovico leta 2012;

*

* *

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 321 E, 31.12.2003, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0480.

(3)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0311.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0437.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0259.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0377.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/95

---

Sreda, 14. september 2011Dejavnosti Odbora za peticije v letu 2010

P7_TA(2011)0382

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2010 (2010/2295(INI))

2013/C 51 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 24, 227, 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24, 227, 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 48 in 202(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 202(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0232/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0232/2011),

| A. | ker priznava pomen postopka vlaganja peticij in njegove posebne značilnosti, ki bi morale pristojnemu odboru omogočati, da poišče rešitve za državljane EU, ki Parlamentu predložijo peticijo, ter jih zagovarja, |
| --- | --- |

A.

ker priznava pomen postopka vlaganja peticij in njegove posebne značilnosti, ki bi morale pristojnemu odboru omogočati, da poišče rešitve za državljane EU, ki Parlamentu predložijo peticijo, ter jih zagovarja,

| B. | ker je treba zagotoviti večjo udeležbo državljanov v postopkih odločanja v Evropski uniji, da se okrepita njena legitimnost in odgovornost, |
| --- | --- |

B.

ker je treba zagotoviti večjo udeležbo državljanov v postopkih odločanja v Evropski uniji, da se okrepita njena legitimnost in odgovornost,

| C. | ker Parlament neposredno zastopa državljane Evropske unije, ki jim njihova pravica do vložitve peticije omogoča, da se obrnejo na svoje predstavnike, kadar menijo, da so bile njihove pravice kršene in da je za njihovo pritožbo pristojna Evropska unija, |
| --- | --- |

C.

ker Parlament neposredno zastopa državljane Evropske unije, ki jim njihova pravica do vložitve peticije omogoča, da se obrnejo na svoje predstavnike, kadar menijo, da so bile njihove pravice kršene in da je za njihovo pritožbo pristojna Evropska unija,

| D. | ker ima izvrševanje evropske zakonodaje neposredne posledice za državljane in prebivalce EU in ker lahko prav ti najbolje ocenijo njeno učinkovitost in pomanjkljivosti, pa tudi opozorijo na vrzeli, ki jih je treba zapolniti, da se zagotovi čim boljša uporaba zakonodaje Unije v posameznih državah članicah, in ker mora Odbor za peticije postati prednostni sogovornik, |
| --- | --- |

D.

ker ima izvrševanje evropske zakonodaje neposredne posledice za državljane in prebivalce EU in ker lahko prav ti najbolje ocenijo njeno učinkovitost in pomanjkljivosti, pa tudi opozorijo na vrzeli, ki jih je treba zapolniti, da se zagotovi čim boljša uporaba zakonodaje Unije v posameznih državah članicah, in ker mora Odbor za peticije postati prednostni sogovornik,

| E. | ker ima prek Odbora za peticije dolžnost raziskati ta vprašanja in poiskati čim boljše rešitve za državljane in ker v ta namen vse tesneje sodeluje s Komisijo, evropskim varuhom človekovih pravic, drugimi parlamentarnimi odbori in organi, agencijami in evropskimi omrežji ter z državami članicami, |
| --- | --- |

E.

ker ima prek Odbora za peticije dolžnost raziskati ta vprašanja in poiskati čim boljše rešitve za državljane in ker v ta namen vse tesneje sodeluje s Komisijo, evropskim varuhom človekovih pravic, drugimi parlamentarnimi odbori in organi, agencijami in evropskimi omrežji ter z državami članicami,

| F. | ker države članice kljub temu v določenih primerih še vedno niso pripravljene dejavno sodelovati s pristojnim odborom in se na primer ne udeležujejo njegovih sej in ne odgovarjajo na prejeto pošto, kar je dokaz nelojalnosti v sodelovanju z institucijo, |
| --- | --- |

F.

ker države članice kljub temu v določenih primerih še vedno niso pripravljene dejavno sodelovati s pristojnim odborom in se na primer ne udeležujejo njegovih sej in ne odgovarjajo na prejeto pošto, kar je dokaz nelojalnosti v sodelovanju z institucijo,

| G. | ker vseeno priznava, da mnoge države članice z njim dobro sodelujejo in si prizadevajo odgovoriti na skrbi državljanov, ki jih ti izražajo z vlaganjem peticij, |
| --- | --- |

G.

ker vseeno priznava, da mnoge države članice z njim dobro sodelujejo in si prizadevajo odgovoriti na skrbi državljanov, ki jih ti izražajo z vlaganjem peticij,

| H. | ker priznava prispevek služb Komisije k postopku obravnavanja peticij, saj zagotavljajo predhodne ocene številnih prejetih peticij, |
| --- | --- |

H.

ker priznava prispevek služb Komisije k postopku obravnavanja peticij, saj zagotavljajo predhodne ocene številnih prejetih peticij,

| I. | ker je treba zaradi specializiranosti peticij in raznolikosti tem, na katere se nanašajo, tesneje sodelovati z drugimi parlamentarnimi odbori, da jih bo mogoče zaprositi za mnenja, nujno potrebna za ustrezno obravnavo peticij, |
| --- | --- |

I.

ker je treba zaradi specializiranosti peticij in raznolikosti tem, na katere se nanašajo, tesneje sodelovati z drugimi parlamentarnimi odbori, da jih bo mogoče zaprositi za mnenja, nujno potrebna za ustrezno obravnavo peticij,

| J. | ker se je število peticij, ki jih je Parlament prejel leta 2010, v primerjavi z letom 2009 nekoliko zmanjšalo (1 655 v primerjavi s 1 924, kar je za 14 % manj), |
| --- | --- |

J.

ker se je število peticij, ki jih je Parlament prejel leta 2010, v primerjavi z letom 2009 nekoliko zmanjšalo (1 655 v primerjavi s 1 924, kar je za 14 % manj),

| K. | ker je dobro sodelovanje s pristojnimi službami Parlamenta v letu 2010 pomenilo, da 91 pritožb (4,7 %) državljanov ni bilo registriranih, saj niso izpolnjevale minimalnih meril, po katerih bi jih lahko obravnavali kot peticije, kar je v skladu s priporočili iz letnega poročila za leto 2009, da se ne registrira peticij, ki ne izpolnjujejo minimalnih pogojev, |
| --- | --- |

K.

ker je dobro sodelovanje s pristojnimi službami Parlamenta v letu 2010 pomenilo, da 91 pritožb (4,7 %) državljanov ni bilo registriranih, saj niso izpolnjevale minimalnih meril, po katerih bi jih lahko obravnavali kot peticije, kar je v skladu s priporočili iz letnega poročila za leto 2009, da se ne registrira peticij, ki ne izpolnjujejo minimalnih pogojev,

| L. | ker bi bilo treba zaradi števila nedopustnih peticij, prejetih v letu 2010 (40 %), posebno pozornost nameniti obveščanju državljanov o pristojnostih Odbora za peticije in vlogi različnih institucij Unije; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba zaradi števila nedopustnih peticij, prejetih v letu 2010 (40 %), posebno pozornost nameniti obveščanju državljanov o pristojnostih Odbora za peticije in vlogi različnih institucij Unije;

| M. | ker bi postopek peticij lahko dopolnjeval druge evropske instrumente, ki jih imajo na voljo državljani, kot je na primer naslavljanje pritožb na evropskega varuha človekovih pravic ali na Komisijo, |
| --- | --- |

M.

ker bi postopek peticij lahko dopolnjeval druge evropske instrumente, ki jih imajo na voljo državljani, kot je na primer naslavljanje pritožb na evropskega varuha človekovih pravic ali na Komisijo,

| N. | ker imajo državljani pravico do hitrega in učinkovitega reševanja njihovih težav in ker je Parlament Komisijo večkrat zaprosil, naj kot varuhinja pogodb uporabi svoje posebno pooblastilo ter ukrepa proti kršitvam evropske zakonodaje, ki so jih razkrili vlagatelji peticij, zlasti kršitvam zakonodaje Evropske unije pri prenosu na nacionalno raven, |
| --- | --- |

N.

ker imajo državljani pravico do hitrega in učinkovitega reševanja njihovih težav in ker je Parlament Komisijo večkrat zaprosil, naj kot varuhinja pogodb uporabi svoje posebno pooblastilo ter ukrepa proti kršitvam evropske zakonodaje, ki so jih razkrili vlagatelji peticij, zlasti kršitvam zakonodaje Evropske unije pri prenosu na nacionalno raven,

| O. | ker mnoge peticije še vedno opozarjajo na pomanjkljivosti pri prenosu in izvajanju evropske zakonodaje s področja notranjega trga in okolja in ker je Odbor za peticije Komisijo že večkrat pozval, naj na teh področjih poskrbi za strožji in učinkovitejši nadzor nad izvajanjem zakonodaje, |
| --- | --- |

O.

ker mnoge peticije še vedno opozarjajo na pomanjkljivosti pri prenosu in izvajanju evropske zakonodaje s področja notranjega trga in okolja in ker je Odbor za peticije Komisijo že večkrat pozval, naj na teh področjih poskrbi za strožji in učinkovitejši nadzor nad izvajanjem zakonodaje,

| P. | ker lahko Komisija v celoti preveri skladnost z zakonodajo Evropske unije šele, ko so nacionalni organi že sprejeli končno odločitev, ker pa je treba – zlasti pri okoljskih zadevah – že v zgodnji fazi preveriti, ali lokalne, regionalne in nacionalne oblasti pravilno izvajajo vse ustrezne postopkovne zahteve zakonodaje Evropske unije, vključno z upoštevanjem previdnostnega načela, |
| --- | --- |

P.

ker lahko Komisija v celoti preveri skladnost z zakonodajo Evropske unije šele, ko so nacionalni organi že sprejeli končno odločitev, ker pa je treba – zlasti pri okoljskih zadevah – že v zgodnji fazi preveriti, ali lokalne, regionalne in nacionalne oblasti pravilno izvajajo vse ustrezne postopkovne zahteve zakonodaje Evropske unije, vključno z upoštevanjem previdnostnega načela,

| Q. | ker so številne peticije vezane na projekte z možnimi posledicami za okolje in bi bilo zato dobro, če bi Odbor te peticije, ki se nanašajo na projekte, glede katerih poteka preiskava v javnem interesu, obravnaval na način, ki bi omogočal optimalno sprejemanje odločitev tako za vlagatelje kot za napredovanje projekta, |
| --- | --- |

Q.

ker so številne peticije vezane na projekte z možnimi posledicami za okolje in bi bilo zato dobro, če bi Odbor te peticije, ki se nanašajo na projekte, glede katerih poteka preiskava v javnem interesu, obravnaval na način, ki bi omogočal optimalno sprejemanje odločitev tako za vlagatelje kot za napredovanje projekta,

| R. | ker je treba preprečiti dodatne nepovratne izgube biotske raznolikosti, zlasti na zaščitenih območjih Natura 2000, in ker so se države članice zavezale varovanju posebnih ohranitvenih območij iz direktive o habitatih (92/43/EGS) in direktive o pticah (79/409/EGS), |
| --- | --- |

R.

ker je treba preprečiti dodatne nepovratne izgube biotske raznolikosti, zlasti na zaščitenih območjih Natura 2000, in ker so se države članice zavezale varovanju posebnih ohranitvenih območij iz direktive o habitatih (92/43/EGS) in direktive o pticah (79/409/EGS),

| S. | ker peticije opozarjajo na vpliv evropske zakonodaje na vsakdanje življenje državljanov Unije; ker je treba sprejeti vse potrebne ukrepe za utrditev doseženega napredka pri krepitvi pravic državljanov Unije, |
| --- | --- |

S.

ker peticije opozarjajo na vpliv evropske zakonodaje na vsakdanje življenje državljanov Unije; ker je treba sprejeti vse potrebne ukrepe za utrditev doseženega napredka pri krepitvi pravic državljanov Unije,

| T. | ker znatno število peticij ostaja nerešenih, saj je Komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev, zaradi česar je Odbor za peticije v prejšnjem poročilu o delu in v mnenju o letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o fazah, v katerih so postopki za ugotavljanje kršitev iz peticij, |
| --- | --- |

T.

ker znatno število peticij ostaja nerešenih, saj je Komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev, zaradi česar je Odbor za peticije v prejšnjem poročilu o delu in v mnenju o letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o fazah, v katerih so postopki za ugotavljanje kršitev iz peticij,

| U. | ker je Odbor za peticije po misijah za ugotavljanje dejstev v Huelvi (Španija), Kampaniji (Italija) in Vorarlbergu (Avstrija) pripravil priporočila v zvezi z ravnanjem s strupenimi in komunalnimi odpadki ter s prenosom direktive o okoljskih vplivih v nacionalno zakonodajo, |
| --- | --- |

U.

ker je Odbor za peticije po misijah za ugotavljanje dejstev v Huelvi (Španija), Kampaniji (Italija) in Vorarlbergu (Avstrija) pripravil priporočila v zvezi z ravnanjem s strupenimi in komunalnimi odpadki ter s prenosom direktive o okoljskih vplivih v nacionalno zakonodajo,

| V. | ob upoštevanju odstavka 32 svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o razpravah Odbora za peticije v letu 2009 (1), v katerem Parlament zahteva revizijo postopka evidentiranja peticij, |
| --- | --- |

V.

ob upoštevanju odstavka 32 svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o razpravah Odbora za peticije v letu 2009 (1), v katerem Parlament zahteva revizijo postopka evidentiranja peticij,

| W. | ker je Odbor za pravne zadeve pripravil mnenje o peticiji 0163/2010, ki jo je vložil P.B. (Nemčija) o tem, ali so tretje strani na Evropskem sodišču lahko navzoče ob predhodnem odločanju, |
| --- | --- |

W.

ker je Odbor za pravne zadeve pripravil mnenje o peticiji 0163/2010, ki jo je vložil P.B. (Nemčija) o tem, ali so tretje strani na Evropskem sodišču lahko navzoče ob predhodnem odločanju,

| 1. | upa, da bosta Parlament in njegov Odbor za peticije dejavno vključena v razvoj nove državljanske pobude, da bo ta instrument lahko v celoti dosegel zastavljeni cilj in bo v postopkih odločanja Unije zagotovljena večja preglednost, s čimer bi državljanom omogočili, da predlagajo izboljšave, spremembe ali dopolnila k zakonodaji Unije, hkrati pa bi preprečili, da bi se javna platforma, ki jo bodo imeli na voljo, izkoristila zgolj za medijsko promocijo; |
| --- | --- |

1.

upa, da bosta Parlament in njegov Odbor za peticije dejavno vključena v razvoj nove državljanske pobude, da bo ta instrument lahko v celoti dosegel zastavljeni cilj in bo v postopkih odločanja Unije zagotovljena večja preglednost, s čimer bi državljanom omogočili, da predlagajo izboljšave, spremembe ali dopolnila k zakonodaji Unije, hkrati pa bi preprečili, da bi se javna platforma, ki jo bodo imeli na voljo, izkoristila zgolj za medijsko promocijo;

| 2. | meni, da je Odbor za peticije najprimernejše telo za spremljanje pobud evropskih državljanov, registriranih pri Komisiji; |
| --- | --- |

2.

meni, da je Odbor za peticije najprimernejše telo za spremljanje pobud evropskih državljanov, registriranih pri Komisiji;

| 3. | izraža željo, da bi tiste državljanske pobude, ki v zahtevanem roku niso prejele milijona podpisov, lahko napotili na Odbor za peticije Parlamenta, da bi ta o njih razpravljal bolj poglobljeno; |
| --- | --- |

3.

izraža željo, da bi tiste državljanske pobude, ki v zahtevanem roku niso prejele milijona podpisov, lahko napotili na Odbor za peticije Parlamenta, da bi ta o njih razpravljal bolj poglobljeno;

| 4. | poziva, naj Odbor za peticije zastopa Parlament na javnih predstavitvah v organizaciji Parlamenta in Evropske komisije, na katerih bodo predstavljene tiste državljanske pobude, ki so prejele milijon podpisov, saj bo k predstavitvi lahko prispeval s svojimi izkušnjami in legitimnostjo; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj Odbor za peticije zastopa Parlament na javnih predstavitvah v organizaciji Parlamenta in Evropske komisije, na katerih bodo predstavljene tiste državljanske pobude, ki so prejele milijon podpisov, saj bo k predstavitvi lahko prispeval s svojimi izkušnjami in legitimnostjo;

| 5. | opozarja na Uredbo (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (2), novem instrumentu za udeležbo državljanov Unije; |
| --- | --- |

5.

opozarja na Uredbo (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (2), novem instrumentu za udeležbo državljanov Unije;

| 6. | poudarja, da Parlament prejema peticije, ki jih je podpisalo več kot milijon ljudi, kar je dokaz njegovih izkušenj v odnosih z državljani, vendar vztraja, da je treba državljanom v celoti predstaviti razliko med tovrstnimi peticijami in državljansko pobudo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da Parlament prejema peticije, ki jih je podpisalo več kot milijon ljudi, kar je dokaz njegovih izkušenj v odnosih z državljani, vendar vztraja, da je treba državljanom v celoti predstaviti razliko med tovrstnimi peticijami in državljansko pobudo;

| 7. | opominja, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala Listina EU o temeljnih pravicah pravno zavezujoča, in poudarja njen pomen, saj je dala nov zagon dejavnostim EU in držav članic na tem področju; je prepričan, da bo Evropska komisija – kot varuhinja Pogodb – storila vse za učinkovito izvajanje temeljnih pravic, zapisanih v Listini; |
| --- | --- |

7.

opominja, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala Listina EU o temeljnih pravicah pravno zavezujoča, in poudarja njen pomen, saj je dala nov zagon dejavnostim EU in držav članic na tem področju; je prepričan, da bo Evropska komisija – kot varuhinja Pogodb – storila vse za učinkovito izvajanje temeljnih pravic, zapisanih v Listini;

| 8. | je seznanjen s sporočilom Komisije z naslovom „Strategije za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ in meni, da je treba razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, ne le v institucijah EU, temveč tudi v državah članicah, zlasti ko uporabljajo in izvajajo zakonodajo Unije; meni, da bi morali biti ukrepi, ki jih strategija navaja za obveščanje o vlogi in pristojnostih Unije v zvezi s temeljnimi pravicam, specifični in izčrpni, da v prihodnje ne bi prihajalo do samovoljnega dodeljevanja in zavračanja pristojnosti med Komisijo in državami članicami, zlasti pri občutljivih temah; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen s sporočilom Komisije z naslovom „Strategije za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ in meni, da je treba razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, ne le v institucijah EU, temveč tudi v državah članicah, zlasti ko uporabljajo in izvajajo zakonodajo Unije; meni, da bi morali biti ukrepi, ki jih strategija navaja za obveščanje o vlogi in pristojnostih Unije v zvezi s temeljnimi pravicam, specifični in izčrpni, da v prihodnje ne bi prihajalo do samovoljnega dodeljevanja in zavračanja pristojnosti med Komisijo in državami članicami, zlasti pri občutljivih temah;

| 9. | vseeno poudarja, da Evropska komisija kljub velikemu številu peticij, ki se nanašajo na pravice iz Listine, zaradi pomanjkanja instrumentov stalno zavrača ukrepe za preprečitev očitnih kršitev temeljnih pravic v državah članica; |
| --- | --- |

9.

vseeno poudarja, da Evropska komisija kljub velikemu številu peticij, ki se nanašajo na pravice iz Listine, zaradi pomanjkanja instrumentov stalno zavrača ukrepe za preprečitev očitnih kršitev temeljnih pravic v državah članica;

| 10. | z zadovoljstvom pozdravlja pristop Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, saj ima tako Evropsko sodišče za človekove pravice pristojnosti za nadzor nad ukrepi Unije; |
| --- | --- |

10.

z zadovoljstvom pozdravlja pristop Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, saj ima tako Evropsko sodišče za človekove pravice pristojnosti za nadzor nad ukrepi Unije;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija leto 2013 razglasila za evropsko leto državljanstva, da bi spodbudila razpravo o evropskem državljanstvu ter obveščala državljane EU o njihovih pravicah ter o demokratičnih instrumentih, ki jih imajo na voljo za njihovo uveljavljanje; meni, da bi bilo treba evropsko leto državljanstva izrabiti za obsežno obveščanje o novi „evropski državljanski pobudi“, da bi že na začetku preprečili visok delež nedopustnih pobud glede na delež, ki ga še vedno najdemo pri „peticijah“; podobno meni, da bi bilo treba sprožiti razpravo o omejenem področju uporabe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija leto 2013 razglasila za evropsko leto državljanstva, da bi spodbudila razpravo o evropskem državljanstvu ter obveščala državljane EU o njihovih pravicah ter o demokratičnih instrumentih, ki jih imajo na voljo za njihovo uveljavljanje; meni, da bi bilo treba evropsko leto državljanstva izrabiti za obsežno obveščanje o novi „evropski državljanski pobudi“, da bi že na začetku preprečili visok delež nedopustnih pobud glede na delež, ki ga še vedno najdemo pri „peticijah“; podobno meni, da bi bilo treba sprožiti razpravo o omejenem področju uporabe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 12. | pozdravlja odprtje „enotnega okenca“ in spletne strani „Vaše pravice v EU“ za državljane, ki iščejo nasvete ali pomoč ali pa se želijo pritožiti; pozdravlja ukrepe Komisije za racionalizacijo obstoječih služb javne pomoči za državljane, ki iščejo informacije o svojih pravicah na ravni EU in o možnostih za pritožbe, ki jih imajo v primeru kršitev; poudarja, da morajo evropske institucije posredovati več informacij in delovati bolj pregledno, zlasti z zagotavljanjem preprostega dostopa do dokumentov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odprtje „enotnega okenca“ in spletne strani „Vaše pravice v EU“ za državljane, ki iščejo nasvete ali pomoč ali pa se želijo pritožiti; pozdravlja ukrepe Komisije za racionalizacijo obstoječih služb javne pomoči za državljane, ki iščejo informacije o svojih pravicah na ravni EU in o možnostih za pritožbe, ki jih imajo v primeru kršitev; poudarja, da morajo evropske institucije posredovati več informacij in delovati bolj pregledno, zlasti z zagotavljanjem preprostega dostopa do dokumentov;

| 13. | opozarja na svojo resolucijo o dejavnostih varuha človekovih pravic v letu 2009 in slednjega poziva, naj zagotovi dostop do informacij in spoštuje pravico do dobrega upravljanja, kar je nujen pogoj za zaupanje javnosti v institucije; podpira priporočilo varuha človekovih pravic Komisiji v zvezi s pritožbo št. 676/2008/RT glede pretiranih zamud, s katerimi Komisija odgovarja varuhu; |
| --- | --- |

13.

opozarja na svojo resolucijo o dejavnostih varuha človekovih pravic v letu 2009 in slednjega poziva, naj zagotovi dostop do informacij in spoštuje pravico do dobrega upravljanja, kar je nujen pogoj za zaupanje javnosti v institucije; podpira priporočilo varuha človekovih pravic Komisiji v zvezi s pritožbo št. 676/2008/RT glede pretiranih zamud, s katerimi Komisija odgovarja varuhu;

| 14. | je seznanjen, da so bile peticije v letu 2010 še naprej osredotočene na okolje, temeljne pravice, pravosodje in notranji trg; dodaja, da se je z geografskega vidika večina peticij nanašala na eno od držav članic – Španijo (16 %) – in Unijo kot celoto (16 %), sledile pa so Nemčija, Italija in Romunija; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen, da so bile peticije v letu 2010 še naprej osredotočene na okolje, temeljne pravice, pravosodje in notranji trg; dodaja, da se je z geografskega vidika večina peticij nanašala na eno od držav članic – Španijo (16 %) – in Unijo kot celoto (16 %), sledile pa so Nemčija, Italija in Romunija;

| 15. | se zaveda, kako pomembno je delo vlagateljev peticij za varstvo okolja v EU, glede na to, da se je večina peticij nanašala na presojo okoljskih vplivov, naravno okolje, odpadne vode, upravljanje kakovosti vode, ohranjanje naravnih virov, kakovost zraka, hrup, ravnanje z odpadki in industrijske izpuste; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, kako pomembno je delo vlagateljev peticij za varstvo okolja v EU, glede na to, da se je večina peticij nanašala na presojo okoljskih vplivov, naravno okolje, odpadne vode, upravljanje kakovosti vode, ohranjanje naravnih virov, kakovost zraka, hrup, ravnanje z odpadki in industrijske izpuste;

| 16. | poudarja pomen sodelovanja med Komisijo in državami članicami in obžaluje malomarnost, ki jo kažejo nekatere med njimi glede izvajanja in uveljavljanja evropske okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen sodelovanja med Komisijo in državami članicami in obžaluje malomarnost, ki jo kažejo nekatere med njimi glede izvajanja in uveljavljanja evropske okoljske zakonodaje;

| 17. | meni, da bi morala Evropska komisija strožje nadzirati spoštovanje in izvajanje evropske okoljske zakonodaje, in sicer v vseh fazah postopka, ne le po sprejetju končne odločitve; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala Evropska komisija strožje nadzirati spoštovanje in izvajanje evropske okoljske zakonodaje, in sicer v vseh fazah postopka, ne le po sprejetju končne odločitve;

| 18. | deli zaskrbljenost mnogih vlagateljev peticij zaradi nesposobnosti Evropske unije, da bi zagotovila učinkovito izvajanje načrta za biotsko raznovrstnost za leto 2010; z zadovoljstvom pozdravlja sporočilo Komisije z dne 19. januarja 2010 o možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010 (KOM(2010)0004); |
| --- | --- |

18.

deli zaskrbljenost mnogih vlagateljev peticij zaradi nesposobnosti Evropske unije, da bi zagotovila učinkovito izvajanje načrta za biotsko raznovrstnost za leto 2010; z zadovoljstvom pozdravlja sporočilo Komisije z dne 19. januarja 2010 o možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010 (KOM(2010)0004);

| 19. | meni, da mora Evropska komisija zagotoviti pravilno izvajanje direktive o presoji vplivov na okolje, direktive o strateški presoji vplivov na okolje, direktive o ptičih in direktive o habitatih v državah članicah, pri čemer mora upoštevati priporočila pristojnega odbora Parlamenta, s katerim bo Odbor za peticije z veseljem sodeloval, da se v prihodnjih okoljskih ukrepih zagotovi boljše upoštevanje skrbi državljanov; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora Evropska komisija zagotoviti pravilno izvajanje direktive o presoji vplivov na okolje, direktive o strateški presoji vplivov na okolje, direktive o ptičih in direktive o habitatih v državah članicah, pri čemer mora upoštevati priporočila pristojnega odbora Parlamenta, s katerim bo Odbor za peticije z veseljem sodeloval, da se v prihodnjih okoljskih ukrepih zagotovi boljše upoštevanje skrbi državljanov;

| 20. | z zadovoljstvom pozdravlja sporočilo Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in učinkovitejšo uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (KOM(2009)0313), s katero so opredeljene težave, ki jih vlagatelji peticij pogosto navajajo v zvezi s prenosom te direktive v nacionalno zakonodajo in njenim vplivom na vsakdanje življenje državljanov; |
| --- | --- |

20.

z zadovoljstvom pozdravlja sporočilo Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in učinkovitejšo uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (KOM(2009)0313), s katero so opredeljene težave, ki jih vlagatelji peticij pogosto navajajo v zvezi s prenosom te direktive v nacionalno zakonodajo in njenim vplivom na vsakdanje življenje državljanov;

| 21. | priznava vlogo mreže SOLVIT, ki redno razkriva težave pri izvajanju pravil o notranjem trgu, na katere opozarjajo vlagatelji peticij, in poziva, naj se Odbor za peticije obvešča o nepravilnostih pri izvajanju zakonodaje EU, saj lahko peticije prispevajo k izboljšanju zakonodaje; |
| --- | --- |

21.

priznava vlogo mreže SOLVIT, ki redno razkriva težave pri izvajanju pravil o notranjem trgu, na katere opozarjajo vlagatelji peticij, in poziva, naj se Odbor za peticije obvešča o nepravilnostih pri izvajanju zakonodaje EU, saj lahko peticije prispevajo k izboljšanju zakonodaje;

| 22. | priznava pomembno vlogo Komisije pri delu Odbora za peticije, ki se pri ocenjevanju peticij, odkrivanju kršitev evropske zakonodaje in njihovem odpravljanju še naprej zanaša na njene izkušnje, ter prizadevanja Komisije za skrajšanje običajnega roka (v povprečju štiri mesece) za odziv na prošnje, ki jih Odbor naslovi nanjo v zvezi s preiskavami, da bi bilo mogoče zadeve, na katere opozarjajo državljani, reševati čim hitreje; |
| --- | --- |

22.

priznava pomembno vlogo Komisije pri delu Odbora za peticije, ki se pri ocenjevanju peticij, odkrivanju kršitev evropske zakonodaje in njihovem odpravljanju še naprej zanaša na njene izkušnje, ter prizadevanja Komisije za skrajšanje običajnega roka (v povprečju štiri mesece) za odziv na prošnje, ki jih Odbor naslovi nanjo v zvezi s preiskavami, da bi bilo mogoče zadeve, na katere opozarjajo državljani, reševati čim hitreje;

| 23. | pozdravlja udeležbo komisarjev na svojih sejah ter njihovo tesno in učinkovito sodelovanje z Odborom, s čimer je bil vzpostavljen pomemben kanal za komunikacijo med državljani in institucijami EU; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja udeležbo komisarjev na svojih sejah ter njihovo tesno in učinkovito sodelovanje z Odborom, s čimer je bil vzpostavljen pomemben kanal za komunikacijo med državljani in institucijami EU;

| 24. | kljub vsemu obžaluje, da Komisija še vedno ni ugodila nenehnim prošnjam Odbora za peticije, naj ga obvešča o poteku postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z nerešenimi peticijami, saj mesečna objava odločitev Komisije o postopkih ugotavljanja kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe ni ustrezen odgovor; |
| --- | --- |

24.

kljub vsemu obžaluje, da Komisija še vedno ni ugodila nenehnim prošnjam Odbora za peticije, naj ga obvešča o poteku postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z nerešenimi peticijami, saj mesečna objava odločitev Komisije o postopkih ugotavljanja kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe ni ustrezen odgovor;

| 25. | opozarja, da v mnogih primerih peticije razkrijejo težave, povezane s prenosom in izvrševanjem evropske zakonodaje, in priznava, da začetek postopka ugotavljanja kršitev državljanom ne zagotavlja takojšnjih rešitev za njihove težave; vseeno pa bi lahko uporabili druge načine nadzora in pritiska; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da v mnogih primerih peticije razkrijejo težave, povezane s prenosom in izvrševanjem evropske zakonodaje, in priznava, da začetek postopka ugotavljanja kršitev državljanom ne zagotavlja takojšnjih rešitev za njihove težave; vseeno pa bi lahko uporabili druge načine nadzora in pritiska;

| 26. | poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo peticij pri nadzorovanju učinkovite uporabe prava Unije, saj so ponavadi prvi kazalniki, da države članice zaostajajo pri izvajanju zakonodajnih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo peticij pri nadzorovanju učinkovite uporabe prava Unije, saj so ponavadi prvi kazalniki, da države članice zaostajajo pri izvajanju zakonodajnih ukrepov;

| 27. | pozdravlja udeležbo predstavnikov Sveta na sejah Odbora za peticije, vendar obžaluje, da to sodelovanje ni bolj dejavno, saj bi lahko reševanje peticij, pri katerih je odločilno sodelovanje držav članic, s tem premaknili z mrtve točke; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja udeležbo predstavnikov Sveta na sejah Odbora za peticije, vendar obžaluje, da to sodelovanje ni bolj dejavno, saj bi lahko reševanje peticij, pri katerih je odločilno sodelovanje držav članic, s tem premaknili z mrtve točke;

| 28. | poudarja, da sta udeležba ter tesno in redno sodelovanje držav članic izjemno pomembna za delo Odbora za peticije; poziva države članice, naj odigrajo proaktivno vlogo pri odzivanju na peticije v zvezi z izvajanjem in uveljavljanjem evropske zakonodaje, in meni, da sta udeležba in aktivno sodelovanje predstavnikov držav članic na srečanjih Odbora za peticije izjemno pomembna; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da sta udeležba ter tesno in redno sodelovanje držav članic izjemno pomembna za delo Odbora za peticije; poziva države članice, naj odigrajo proaktivno vlogo pri odzivanju na peticije v zvezi z izvajanjem in uveljavljanjem evropske zakonodaje, in meni, da sta udeležba in aktivno sodelovanje predstavnikov držav članic na srečanjih Odbora za peticije izjemno pomembna;

| 29. | meni, da bi moral Odbor za peticije vzpostaviti tesnejše delovne odnose s sorodnimi odbori regionalnih in nacionalnih parlamentov držav članic ter organizirati misije za ugotavljanje dejstev, da bi spodbudil vzajemno razumevanje peticij o evropskih vprašanjih, hkrati pa bi dobil vpogled v različne načine dela nacionalnih odborov za peticije, kar bi odboru Evropskega parlamenta za peticije omogočalo, da sprejema zavestne in daljnovidne odločitve o zavračanju peticij na podlagi vprašanj pristojnosti; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi moral Odbor za peticije vzpostaviti tesnejše delovne odnose s sorodnimi odbori regionalnih in nacionalnih parlamentov držav članic ter organizirati misije za ugotavljanje dejstev, da bi spodbudil vzajemno razumevanje peticij o evropskih vprašanjih, hkrati pa bi dobil vpogled v različne načine dela nacionalnih odborov za peticije, kar bi odboru Evropskega parlamenta za peticije omogočalo, da sprejema zavestne in daljnovidne odločitve o zavračanju peticij na podlagi vprašanj pristojnosti;

| 30. | ugotavlja, da narašča število vlagateljev peticij, ki se na Parlament obrnejo po pravna sredstva v primerih, ki ne sodijo v pristojnosti Evropske unije, kot je na primer izvrševanje sodb nacionalnih sodišč ali neukrepanje javne uprave, in namerava omenjene pritožbe posredovati pristojnim nacionalnim oziroma regionalnim organom; odobrava novi postopek, ki sta ga za evidentiranje peticij uvedla generalna direktorata Parlamenta Predsedstvo in IPOL; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da narašča število vlagateljev peticij, ki se na Parlament obrnejo po pravna sredstva v primerih, ki ne sodijo v pristojnosti Evropske unije, kot je na primer izvrševanje sodb nacionalnih sodišč ali neukrepanje javne uprave, in namerava omenjene pritožbe posredovati pristojnim nacionalnim oziroma regionalnim organom; odobrava novi postopek, ki sta ga za evidentiranje peticij uvedla generalna direktorata Parlamenta Predsedstvo in IPOL;

| 31. | opozarja, da je treba poskrbeti za večjo preglednost upravljanja peticij: interno tako, da se poslancem omogoči neposreden dostop do arhivov peticij prek programa E-peticije, poenostavi notranji postopek in vzpostavi tesno sodelovanje med poslanci, predsednico Odbora za peticije in njegovim sekretariatom, eksterno pa z vzpostavitvijo interaktivnega portala za vlagatelje peticij; poleg tega bi morali imeti poslanci prek programa E-peticije dostop do peticij, katerih vlagatelji so želeli ostati anonimni; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je treba poskrbeti za večjo preglednost upravljanja peticij: interno tako, da se poslancem omogoči neposreden dostop do arhivov peticij prek programa E-peticije, poenostavi notranji postopek in vzpostavi tesno sodelovanje med poslanci, predsednico Odbora za peticije in njegovim sekretariatom, eksterno pa z vzpostavitvijo interaktivnega portala za vlagatelje peticij; poleg tega bi morali imeti poslanci prek programa E-peticije dostop do peticij, katerih vlagatelji so želeli ostati anonimni;

| 32. | poziva k takojšnji vzpostavitvi spletnega portala za peticije, ki bo ponujal interaktivno predlogo za evidentiranje peticij ter informacije za državljane o področju pristojnosti Parlamenta in o tem, kaj je mogoče doseči z vložitvijo peticije pri njem, pa tudi povezave z drugimi možnostmi za popravo krivic tako na evropski kot na nacionalni ravni ter podrobno predstavitev pristojnosti Evropske unije, da se prepreči zmeda glede evropskih in nacionalnih pooblastil; |
| --- | --- |

32.

poziva k takojšnji vzpostavitvi spletnega portala za peticije, ki bo ponujal interaktivno predlogo za evidentiranje peticij ter informacije za državljane o področju pristojnosti Parlamenta in o tem, kaj je mogoče doseči z vložitvijo peticije pri njem, pa tudi povezave z drugimi možnostmi za popravo krivic tako na evropski kot na nacionalni ravni ter podrobno predstavitev pristojnosti Evropske unije, da se prepreči zmeda glede evropskih in nacionalnih pooblastil;

| 33. | poziva svoje upravne službe, naj dejavno sodelujejo z Odborom za peticije, da bo ta lahko poiskal ustreznejše rešitve, saj bi tak portal veliko prispeval k boljši komunikaciji med Parlamentom in državljani EU ter slednjim omogočil, da podpišejo peticije ali izbrišejo svoj podpis z njih (v skladu s členom 202 Poslovnika); |
| --- | --- |

33.

poziva svoje upravne službe, naj dejavno sodelujejo z Odborom za peticije, da bo ta lahko poiskal ustreznejše rešitve, saj bi tak portal veliko prispeval k boljši komunikaciji med Parlamentom in državljani EU ter slednjim omogočil, da podpišejo peticije ali izbrišejo svoj podpis z njih (v skladu s členom 202 Poslovnika);

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0261.

(2)  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/101

---

Sreda, 14. september 2011Strategija EU za brezdomstvo

P7_TA(2011)0383

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo

2013/C 51 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (1) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomstvo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (1) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomstvo (2),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 34, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 34,

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine Sveta Evrope, zlasti člena 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine Sveta Evrope, zlasti člena 31,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem,

| — | ob upoštevanju končnih priporočil Evropske konference o soglasju na področju brezdomstva, ki je potekala 9. in 10. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih priporočil Evropske konference o soglasju na področju brezdomstva, ki je potekala 9. in 10. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 3. junija 1999 o nastanitvi in brezdomcih (CdR 376/98 konč.), z dne 6. oktobra 2010 o boju proti brezdomstvu (CdR 18/2010 konč.) in z dne 31. marca 2011 o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (CdR 402/2010 konč.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 3. junija 1999 o nastanitvi in brezdomcih (CdR 376/98 konč.), z dne 6. oktobra 2010 o boju proti brezdomstvu (CdR 18/2010 konč.) in z dne 31. marca 2011 o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (CdR 402/2010 konč.),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo z dne 11. julija 2011 o strategiji EU za brezdomstvo (O-000153/2011 – B7-0421/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo z dne 11. julija 2011 o strategiji EU za brezdomstvo (O-000153/2011 – B7-0421/2011),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker brezdomstvo še vedno prizadene ljudi v vseh državah članicah EU in je nesprejemljiva kršitev človekovega dostojanstva, |
| --- | --- |

A.

ker brezdomstvo še vedno prizadene ljudi v vseh državah članicah EU in je nesprejemljiva kršitev človekovega dostojanstva,

| B. | ker je brezdomstvo ena izmed najskrajnejših oblik revščine in pomanjkanja ter se je v zadnjih letih v številnih državah članicah EU povečala, |
| --- | --- |

B.

ker je brezdomstvo ena izmed najskrajnejših oblik revščine in pomanjkanja ter se je v zadnjih letih v številnih državah članicah EU povečala,

| C. | ker je bilo leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti,

| D. | ker je boj proti brezdomstvu postal očitna prednostna naloga v procesu EU za socialno vključevanje, |
| --- | --- |

D.

ker je boj proti brezdomstvu postal očitna prednostna naloga v procesu EU za socialno vključevanje,

| E. | ker je politično usklajevanje na ravni EU na področju brezdomstva v okviru odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost v zadnjem desetletju povečalo prizadevanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in jim dodalo vrednost; ker je to delo treba nadaljevati v okviru bolj strateškega pristopa, |
| --- | --- |

E.

ker je politično usklajevanje na ravni EU na področju brezdomstva v okviru odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost v zadnjem desetletju povečalo prizadevanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in jim dodalo vrednost; ker je to delo treba nadaljevati v okviru bolj strateškega pristopa,

| F. | ker je že narava brezdomstva vsestranska in zahteva vsestranski politični odziv, |
| --- | --- |

F.

ker je že narava brezdomstva vsestranska in zahteva vsestranski politični odziv,

| G. | ker strategija EU 2020 in njen vodilni cilj, da bi do leta 2020 rešila vsaj 20 milijonov ljudi pred tveganjem revščine in socialne izključenosti, zagotavljata novo spodbudo v boju proti vsem oblikam revščine in socialne izključenosti, vključno z brezdomstvom, |
| --- | --- |

G.

ker strategija EU 2020 in njen vodilni cilj, da bi do leta 2020 rešila vsaj 20 milijonov ljudi pred tveganjem revščine in socialne izključenosti, zagotavljata novo spodbudo v boju proti vsem oblikam revščine in socialne izključenosti, vključno z brezdomstvom,

| H. | ker je glavni element strategije EU 2020 vodilna pobuda za evropsko platformo proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

H.

ker je glavni element strategije EU 2020 vodilna pobuda za evropsko platformo proti revščini in socialni izključenosti,

| I. | ker ta okvir odpira vrata obsežnejšemu in višje zastavljenemu ukrepanju proti brezdomstvu na ravni EU z opredeljevanjem metod in sredstev za najboljše nadaljevanje dela na področju brezdomstva, ki ga je začela Komisija, ob upoštevanju izidov konference o soglasju decembra 2010, |
| --- | --- |

I.

ker ta okvir odpira vrata obsežnejšemu in višje zastavljenemu ukrepanju proti brezdomstvu na ravni EU z opredeljevanjem metod in sredstev za najboljše nadaljevanje dela na področju brezdomstva, ki ga je začela Komisija, ob upoštevanju izidov konference o soglasju decembra 2010,

| J. | ker je Odbor regij opredelil evropski program zagotavljanja socialnih stanovanj, namenjen usklajevanju ukrepov glede financiranja tovrstnih stanovanj, uporabe strukturnih skladov in boljše energetske učinkovitosti; ker bi morala strategija EU za brezdomstvo prispevati k temu programu, |
| --- | --- |

J.

ker je Odbor regij opredelil evropski program zagotavljanja socialnih stanovanj, namenjen usklajevanju ukrepov glede financiranja tovrstnih stanovanj, uporabe strukturnih skladov in boljše energetske učinkovitosti; ker bi morala strategija EU za brezdomstvo prispevati k temu programu,

| 1. | poziva države članice, naj napredujejo k cilju izkoreninjanja uličnega brezdomstva do leta 2015; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj napredujejo k cilju izkoreninjanja uličnega brezdomstva do leta 2015;

| 2. | poziva k oblikovanju visoko zastavljene in integrirane strategije EU, ki jo bodo podprle nacionalne in regionalne strategije, z dolgoročnim ciljem izkoreninjanja brezdomstva v širšem okviru socialne vključenosti; |
| --- | --- |

2.

poziva k oblikovanju visoko zastavljene in integrirane strategije EU, ki jo bodo podprle nacionalne in regionalne strategije, z dolgoročnim ciljem izkoreninjanja brezdomstva v širšem okviru socialne vključenosti;

| 3. | poziva Komisijo, naj oblikuje delovno skupino za strategijo EU za brezdomstvo in v boj proti brezdomstvu vključi vse zainteresirane strani, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi politiki, raziskovalci, nevladnimi organizacijami, ki izvajajo storitve za brezdomce, z brezdomci in sektorji, ki so s tem povezani, kot so nastanitev, zaposlovanje in zdravstvo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj oblikuje delovno skupino za strategijo EU za brezdomstvo in v boj proti brezdomstvu vključi vse zainteresirane strani, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi politiki, raziskovalci, nevladnimi organizacijami, ki izvajajo storitve za brezdomce, z brezdomci in sektorji, ki so s tem povezani, kot so nastanitev, zaposlovanje in zdravstvo;

| 4. | poziva, naj se pri pripravi strategije EU upošteva evropska tipologija brezdomstva in stanovanjske izključenosti (ETHOS); poziva Odbor za socialno zaščito in njegovo podskupino za kazalnike, naj spodbujata sporazume med državami članicami glede uporabe te opredelitve; poziva Eurostat, naj v okviru statističnih podatkov Evropske unije o prihodkih in življenjskih razmerah zbere podatke o brezdomstvu v EU; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se pri pripravi strategije EU upošteva evropska tipologija brezdomstva in stanovanjske izključenosti (ETHOS); poziva Odbor za socialno zaščito in njegovo podskupino za kazalnike, naj spodbujata sporazume med državami članicami glede uporabe te opredelitve; poziva Eurostat, naj v okviru statističnih podatkov Evropske unije o prihodkih in življenjskih razmerah zbere podatke o brezdomstvu v EU;

| 5. | poziva, naj se Komisija in države članice dogovorijo o okviru za spremljanje razvoja nacionalnih in regionalnih strategij za brezdomstvo, ki bo osrednji element strategije EU za brezdomstvo; glede tega poziva k letni ali dveletni strategiji poročanja za namene poročanja o napredku; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se Komisija in države članice dogovorijo o okviru za spremljanje razvoja nacionalnih in regionalnih strategij za brezdomstvo, ki bo osrednji element strategije EU za brezdomstvo; glede tega poziva k letni ali dveletni strategiji poročanja za namene poročanja o napredku;

| 6. | meni, da je treba spremljati naslednje glavne elemente strategije za brezdomstvo (ki je predlagana v skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010), in o njih tudi poročati:






  — | jasni cilji, zlasti glede preprečevanja brezdomstva, zmanjšanje trajanja, zmanjšanje najhujših oblik brezdomstva, izboljšanje kakovosti storitev za brezdomce in dostopa do cenovno sprejemljivih stanovanj, |
| --- | --- | --- |

6.

meni, da je treba spremljati naslednje glavne elemente strategije za brezdomstvo (ki je predlagana v skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010), in o njih tudi poročati:

—

jasni cilji, zlasti glede preprečevanja brezdomstva, zmanjšanje trajanja, zmanjšanje najhujših oblik brezdomstva, izboljšanje kakovosti storitev za brezdomce in dostopa do cenovno sprejemljivih stanovanj,

| — | integriran pristop, ki bo pokrival vsa zadevna politična področja, |
| --- | --- |

—

integriran pristop, ki bo pokrival vsa zadevna politična področja,

| — | pravilno upravljanje, |
| --- | --- |

—

pravilno upravljanje,

| — | pravilno zbiranje podatkov, |
| --- | --- |

—

pravilno zbiranje podatkov,

| — | močna stanovanjska razsežnost, |
| --- | --- |

—

močna stanovanjska razsežnost,

| — | upoštevanje spreminjajočih se profilov brezdomcev in zlasti vpliva migracij; |
| --- | --- |

—

upoštevanje spreminjajočih se profilov brezdomcev in zlasti vpliva migracij;

| 7. | zlasti poziva, naj ta okvir spremljanja obravnava napredek držav članic glede izkoreninjanja uličnega in dolgoročnega brezdomstva; |
| --- | --- |

7.

zlasti poziva, naj ta okvir spremljanja obravnava napredek držav članic glede izkoreninjanja uličnega in dolgoročnega brezdomstva;

| 8. | poziva, naj strategija EU preseže spremljanje in poročanje ter zagotovi sveženj dejavnosti za podporo razvoju in vzdrževanju učinkovitih nacionalnih in regionalnih strategij za brezdomstvo; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj strategija EU preseže spremljanje in poročanje ter zagotovi sveženj dejavnosti za podporo razvoju in vzdrževanju učinkovitih nacionalnih in regionalnih strategij za brezdomstvo;

| 9. | v okviru strategije EU za brezdomstvo poziva k močnemu raziskovalnemu programu, da bi razvili znanje in razumevanje, ter k neprestanemu medsebojnemu učenju in nadnacionalni izmenjavi glede bistvenih vprašanj v boju proti brezdomstvu; |
| --- | --- |

9.

v okviru strategije EU za brezdomstvo poziva k močnemu raziskovalnemu programu, da bi razvili znanje in razumevanje, ter k neprestanemu medsebojnemu učenju in nadnacionalni izmenjavi glede bistvenih vprašanj v boju proti brezdomstvu;

| 10. | poziva k posebnemu poudarku na pristopih, usmerjenih v nastanitve, v nizu socialnih inovacij evropske platforme proti revščini in socialni izključenosti, da bi okrepili dokaze o učinkovitemu združevanju podpore za nastanitev in spremenljive podpore za nekdanje brezdomce ter poročali o praksi, podprti z dokazi, in razvoju politike; |
| --- | --- |

10.

poziva k posebnemu poudarku na pristopih, usmerjenih v nastanitve, v nizu socialnih inovacij evropske platforme proti revščini in socialni izključenosti, da bi okrepili dokaze o učinkovitemu združevanju podpore za nastanitev in spremenljive podpore za nekdanje brezdomce ter poročali o praksi, podprti z dokazi, in razvoju politike;

| 11. | poziva, naj se strategija EU za brezdomstvo osredotoči na spodbujanje kakovosti storitev za brezdomce, Komisijo pa poziva, naj oblikuje prostovoljni okvir kakovosti, kakor je opredeljen v sporočilu o evropski platformi proti revščini; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se strategija EU za brezdomstvo osredotoči na spodbujanje kakovosti storitev za brezdomce, Komisijo pa poziva, naj oblikuje prostovoljni okvir kakovosti, kakor je opredeljen v sporočilu o evropski platformi proti revščini;

| 12. | poziva k oblikovanju močnih povezav med strategijo EU za brezdomstvo in finančnimi tokovi EU, zlasti iz strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj uporabo finančnega instrumenta Evropskega sklada za regionalni razvoj spodbuja tudi za nastanitev obrobnih družbenih skupin, da bi rešili vprašanje brezdomstva v posameznih državah članicah EU; |
| --- | --- |

12.

poziva k oblikovanju močnih povezav med strategijo EU za brezdomstvo in finančnimi tokovi EU, zlasti iz strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj uporabo finančnega instrumenta Evropskega sklada za regionalni razvoj spodbuja tudi za nastanitev obrobnih družbenih skupin, da bi rešili vprašanje brezdomstva v posameznih državah članicah EU;

| 13. | poziva k vključitvi vprašanja brezdomstva v ustrezna politična področja kot del boja proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

13.

poziva k vključitvi vprašanja brezdomstva v ustrezna politična področja kot del boja proti revščini in socialni izključenosti;

| 14. | meni, da bi morala strategija EU za brezdomstvo v celoti upoštevati Lizbonsko pogodbo, ki določa „bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj ustrezno potrebam uporabnikov“; meni, da morajo države članice same opredeliti cenovno sprejemljiva socialna stanovanja in da bi morala biti strategija EU za brezdomstvo popolnoma skladna s socialno stanovanjsko politiko držav članic, ki zakonsko določa načelo spodbujanja socialne raznolikosti in boja proti socialnemu ločevanju; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morala strategija EU za brezdomstvo v celoti upoštevati Lizbonsko pogodbo, ki določa „bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj ustrezno potrebam uporabnikov“; meni, da morajo države članice same opredeliti cenovno sprejemljiva socialna stanovanja in da bi morala biti strategija EU za brezdomstvo popolnoma skladna s socialno stanovanjsko politiko držav članic, ki zakonsko določa načelo spodbujanja socialne raznolikosti in boja proti socialnemu ločevanju;

| 15. | poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj se bolj posveti posledicam skrajne revščine in socialne izključenosti z vidika dostopa do temeljnih pravic in njihovega uživanja, pri tem pa naj upošteva, da je izpolnitev pravice do nastanitve bistvena za uživanje vrste drugih pravic, tudi političnih in socialnih; |
| --- | --- |

15.

poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj se bolj posveti posledicam skrajne revščine in socialne izključenosti z vidika dostopa do temeljnih pravic in njihovega uživanja, pri tem pa naj upošteva, da je izpolnitev pravice do nastanitve bistvena za uživanje vrste drugih pravic, tudi političnih in socialnih;

| 16. | poziva Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, naj razpravlja o oblikovanju strategije EU za brezdomstvo; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, naj razpravlja o oblikovanju strategije EU za brezdomstvo;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za socialno zaščito in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za socialno zaščito in Svetu Evrope.

---

(1)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0499.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/104

---

Sreda, 14. september 2011Celovit pristop k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2

P7_TA(2011)0384

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o celovitem pristopu k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2

2013/C 51 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Kjotskega protokola Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter Montrealskega protokola Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kjotskega protokola Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter Montrealskega protokola Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča,

| — | ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008 ter Uredbe (ES) št. 842/2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008 ter Uredbe (ES) št. 842/2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije, kot sta sporočilo KOM(2010)0265, v katerem je predstavljena analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU, sporočila KOM(2010)0086 o mednarodni podnebni politiki po Københavnu: takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb ter KOM(2011)0112 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije, kot sta sporočilo KOM(2010)0265, v katerem je predstavljena analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU, sporočila KOM(2010)0086 o mednarodni podnebni politiki po Københavnu: takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb ter KOM(2011)0112 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o "2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah" (1), z dne 10. februarja 2010 o izidih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (2) in z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o "2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah" (1), z dne 10. februarja 2010 o izidih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (2) in z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (3),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor (O-000135/2011 – B7-0418/2011) Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 poslovnika ter izjav Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor (O-000135/2011 – B7-0418/2011) Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 poslovnika ter izjav Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so znanstveni dokazi za podnebne spremembe in njihove posledice nedvoumni, kar pomeni, da so za spoprijem s tem svetovnim izzivom nujni hitri, usklajeni in ambiciozni ukrepi na evropski in mednarodni ravni, |
| --- | --- |

A.

ker so znanstveni dokazi za podnebne spremembe in njihove posledice nedvoumni, kar pomeni, da so za spoprijem s tem svetovnim izzivom nujni hitri, usklajeni in ambiciozni ukrepi na evropski in mednarodni ravni,

| B. | ker je cilj, da bi omejili skupno povečanje povprečne svetovne temperature površja na 2 °C (t. i. cilj o 2 °C), po dogovorih na konferenci COP 16 v Cancunu postal mednarodni cilj, |
| --- | --- |

B.

ker je cilj, da bi omejili skupno povečanje povprečne svetovne temperature površja na 2 °C (t. i. cilj o 2 °C), po dogovorih na konferenci COP 16 v Cancunu postal mednarodni cilj,

| C. | ker Kjotski protokol Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja zajema le del plinov, ki povzročajo segrevanje ozračja, namreč ogljikov dioksid (CO2), metan (CH4), didušikov oksid (N2O), fluorirane ogljikovodike (HFC), perfluorirane ogljikovodike (PFC) in žveplov heksafluorid (SF6), medtem ko so nekateri drugi halogenirani ogljikovodiki z močnim učinkom na segrevanje ozračja zaradi svoje škodljivosti za ozon zajeti v Montrealskem protokolu, |
| --- | --- |

C.

ker Kjotski protokol Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja zajema le del plinov, ki povzročajo segrevanje ozračja, namreč ogljikov dioksid (CO2), metan (CH4), didušikov oksid (N2O), fluorirane ogljikovodike (HFC), perfluorirane ogljikovodike (PFC) in žveplov heksafluorid (SF6), medtem ko so nekateri drugi halogenirani ogljikovodiki z močnim učinkom na segrevanje ozračja zaradi svoje škodljivosti za ozon zajeti v Montrealskem protokolu,

| D. | ker se toplogredni plini zaradi različnih sevalnih lastnosti in različne življenjske dobe v atmosferi med seboj razlikujejo po učinku na segrevanje svetovnega podnebja (izražen kot sevalni prispevek v vatih na kvadratni meter); ker so te vrednosti po navedbah četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe iz leta 2007 1,66 W/m2 za CO2, 0,48 W/m2 za CH4, 0,16 W/m2 za N2O in 0,35 W/m2 za halogenirane ogljikovodike, |
| --- | --- |

D.

ker se toplogredni plini zaradi različnih sevalnih lastnosti in različne življenjske dobe v atmosferi med seboj razlikujejo po učinku na segrevanje svetovnega podnebja (izražen kot sevalni prispevek v vatih na kvadratni meter); ker so te vrednosti po navedbah četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe iz leta 2007 1,66 W/m2 za CO2, 0,48 W/m2 za CH4, 0,16 W/m2 za N2O in 0,35 W/m2 za halogenirane ogljikovodike,

| E. | ker škodljivi plini, kot so ogljikov monoksid (CO), dušikovi oksidi (NOx), metan in druge hlapne organske spojine povzročajo nastanek ozona v plasti ozračja 10–15 km nad tlemi (v troposferi); ker se je zaradi velikega povečanja koncentracij metana, ogljikovega monoksida, hlapnih organskih spojin in dušikovih oksidov od konca predindustrijske dobe količina ozona v troposferi povečala za okoli 30 %, njegov prispevek k segrevanju ozračja pa znaša kar 20 % prispevka ogljikovega dioksida (0,36 W/m2), |
| --- | --- |

E.

ker škodljivi plini, kot so ogljikov monoksid (CO), dušikovi oksidi (NOx), metan in druge hlapne organske spojine povzročajo nastanek ozona v plasti ozračja 10–15 km nad tlemi (v troposferi); ker se je zaradi velikega povečanja koncentracij metana, ogljikovega monoksida, hlapnih organskih spojin in dušikovih oksidov od konca predindustrijske dobe količina ozona v troposferi povečala za okoli 30 %, njegov prispevek k segrevanju ozračja pa znaša kar 20 % prispevka ogljikovega dioksida (0,36 W/m2),

| F. | ker črni ogljik (ali saje), ki je aerosol in ki nastaja ob nepopolnem izgorevanju fosilnih goriv in biomase, povzroča segrevanje ozračja na dva načina: v atmosferi absorbira sončne žarke, zaradi česar se segreva zrak okoli delcev, hkrati pa se prenaša po zraku in nalaga na snegu in ledu ter pospešuje njuno taljenje (0,10 W/m2), |
| --- | --- |

F.

ker črni ogljik (ali saje), ki je aerosol in ki nastaja ob nepopolnem izgorevanju fosilnih goriv in biomase, povzroča segrevanje ozračja na dva načina: v atmosferi absorbira sončne žarke, zaradi česar se segreva zrak okoli delcev, hkrati pa se prenaša po zraku in nalaga na snegu in ledu ter pospešuje njuno taljenje (0,10 W/m2),

| G. | ker bi imel neuspeh pri doseganju cilja o 2 °C med drugim ogromne posledice za okolje in gospodarstvo, zlasti pa bi se povečala verjetnost za izgubo ravnotežja, saj bi povišane temperaturne ravni povzročile uhajanje ogljikovega dioksida in metana iz ponorov, kot so gozdovi in permafrost, ter omejile naravno zmožnost absorpcije ogljika v oceanih, |
| --- | --- |

G.

ker bi imel neuspeh pri doseganju cilja o 2 °C med drugim ogromne posledice za okolje in gospodarstvo, zlasti pa bi se povečala verjetnost za izgubo ravnotežja, saj bi povišane temperaturne ravni povzročile uhajanje ogljikovega dioksida in metana iz ponorov, kot so gozdovi in permafrost, ter omejile naravno zmožnost absorpcije ogljika v oceanih,

| H. | ker je Montrealski protokol po navedbah poročilu za leto 2010, ki ga je objavila znanstvena skupina za presojo pri Programu ZN za okolje in Svetovni meteorološki organizaciji, veliko prispeval k zmanjšanju svetovnih emisij toplogrednih plinov; ker se ocenjuje, da je znižanje letnih emisij snovi, ki škodujejo ozonskemu plašču, po Montrealskem protokolu enako, kot če bi letno prihranili emisije 10 gigaton ogljikovega dioksida, kar je okoli petkrat več, kot znaša cilj znižanja letnih emisij za prvo zavezujoče obdobje po Kjotskem protokolu (2008–2012), |
| --- | --- |

H.

ker je Montrealski protokol po navedbah poročilu za leto 2010, ki ga je objavila znanstvena skupina za presojo pri Programu ZN za okolje in Svetovni meteorološki organizaciji, veliko prispeval k zmanjšanju svetovnih emisij toplogrednih plinov; ker se ocenjuje, da je znižanje letnih emisij snovi, ki škodujejo ozonskemu plašču, po Montrealskem protokolu enako, kot če bi letno prihranili emisije 10 gigaton ogljikovega dioksida, kar je okoli petkrat več, kot znaša cilj znižanja letnih emisij za prvo zavezujoče obdobje po Kjotskem protokolu (2008–2012),

| I. | ker Komisija trenutno pregleduje Uredbo (ES) št. 842/2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih, |
| --- | --- |

I.

ker Komisija trenutno pregleduje Uredbo (ES) št. 842/2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih,

| 1. | ugotavlja, da sta se evropska in mednarodna podnebna politika doslej osredotočali predvsem na dolgoročna znižanja emisij ogljikovega dioksida, na primer z večjo energetsko učinkovitostjo, obnovljivimi viri energije in drugimi strategijami za nizke emisije ogljika; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da sta se evropska in mednarodna podnebna politika doslej osredotočali predvsem na dolgoročna znižanja emisij ogljikovega dioksida, na primer z večjo energetsko učinkovitostjo, obnovljivimi viri energije in drugimi strategijami za nizke emisije ogljika;

| 2. | poziva k celostni evropski podnebni politiki, ki bo upoštevala vse vire segrevanja ozračja in vse možnosti ublažitve; poudarja, da bi morala ta politika poleg usmeritve v znižanje emisij ogljikovega dioksida poudariti strategije, ki bodo imele najhitrejše učinke na podnebje; |
| --- | --- |

2.

poziva k celostni evropski podnebni politiki, ki bo upoštevala vse vire segrevanja ozračja in vse možnosti ublažitve; poudarja, da bi morala ta politika poleg usmeritve v znižanje emisij ogljikovega dioksida poudariti strategije, ki bodo imele najhitrejše učinke na podnebje;

| 3. | ugotavlja, da so na voljo hitropotezne regulativne strategije za postopno ukinitev proizvodnje in uporabe fluoriranih ogljikovodikov ter za znižanje emisij črnega ogljika in plinov, ki povzročajo nastajanje ozona v troposferi; ugotavlja tudi, da bi lahko te strategije začeli uresničevati v 2–3 letih, v 5–10 letih bi se lahko že večidel izvajale, želeni učinki na podnebje pa bi se pokazali v nekaj desetletjih ali že prej, zlasti pri nekaterih fluoriranih ogljikovodikih z javno ceno zgolj 5 do 10 centov na tono, medtem ko je trenutna cena ogljika več kot 13 EUR na tono; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so na voljo hitropotezne regulativne strategije za postopno ukinitev proizvodnje in uporabe fluoriranih ogljikovodikov ter za znižanje emisij črnega ogljika in plinov, ki povzročajo nastajanje ozona v troposferi; ugotavlja tudi, da bi lahko te strategije začeli uresničevati v 2–3 letih, v 5–10 letih bi se lahko že večidel izvajale, želeni učinki na podnebje pa bi se pokazali v nekaj desetletjih ali že prej, zlasti pri nekaterih fluoriranih ogljikovodikih z javno ceno zgolj 5 do 10 centov na tono, medtem ko je trenutna cena ogljika več kot 13 EUR na tono;

| 4. | ugotavlja, da evropski ukrepi v zvezi z fluoriranimi plini v obliki uredbe o fluoriranih plinih še zdaleč niso izpolnili pričakovanj in da bo neuspeh pri odpravi teh pomanjkljivosti znatno oslabil pogajalsko stališče EU v konvenciji UNFCCC; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da evropski ukrepi v zvezi z fluoriranimi plini v obliki uredbe o fluoriranih plinih še zdaleč niso izpolnili pričakovanj in da bo neuspeh pri odpravi teh pomanjkljivosti znatno oslabil pogajalsko stališče EU v konvenciji UNFCCC;

| 5. | odločno poziva Komisijo, naj predstavi revizijo predpisov o fluoriranih plinih ter naj poda predloge za hitro zmanjšanje proizvodnje in uporabe fluoriranih ogljikovodikov, pospešitev postopnega ukinjanja halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC) v različnih proizvodih in na različnih področjih uporabe ter zajem in uničenje toplogrednih plinov v zavrženih proizvodih in opremi, ki škodujejo stratosferskemu ozonu; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva Komisijo, naj predstavi revizijo predpisov o fluoriranih plinih ter naj poda predloge za hitro zmanjšanje proizvodnje in uporabe fluoriranih ogljikovodikov, pospešitev postopnega ukinjanja halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC) v različnih proizvodih in na različnih področjih uporabe ter zajem in uničenje toplogrednih plinov v zavrženih proizvodih in opremi, ki škodujejo stratosferskemu ozonu;

| 6. | pozdravlja zavezanost Evropske unije podpori ukrepom v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki kot zgleden primer netržno osnovanega pristopa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na sedemnajsti konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zavezanost Evropske unije podpori ukrepom v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki kot zgleden primer netržno osnovanega pristopa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na sedemnajsti konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu;

| 7. | je seznanjen s tem, da je med zadnjo sejo pogodbenic Montrealskega protokola Komisija kot pogajalka za EU podprla načelo predlogov Severne Amerike in Federativnih držav Mikronezije za postopno zmanjšanje fluoriranih ogljikovodikov in uničenje HFC-23, ki se proizvede kot stranski produkt, ter da je na zadnji konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) v Kankunu predstavila predlog sklepa, ki pogodbenice po Montrealskem protokolu zavezuje k prizadevanju za sporazum o tej temi brez poseganja v področje uporabe konvencije UNFCCC; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s tem, da je med zadnjo sejo pogodbenic Montrealskega protokola Komisija kot pogajalka za EU podprla načelo predlogov Severne Amerike in Federativnih držav Mikronezije za postopno zmanjšanje fluoriranih ogljikovodikov in uničenje HFC-23, ki se proizvede kot stranski produkt, ter da je na zadnji konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) v Kankunu predstavila predlog sklepa, ki pogodbenice po Montrealskem protokolu zavezuje k prizadevanju za sporazum o tej temi brez poseganja v področje uporabe konvencije UNFCCC;

| 8. | ob upoštevanju nedavno ugotovljene zlorabe kreditov za HFC-23 v okviru mehanizma čistega razvoja poziva Komisijo, naj preuči načine za spodbujanje takojšnjega zmanjšanja njihove uporabe na mednarodni ravni skozi uspešni Montrealski protokol in ne skozi prožne mehanizme v okviru Kjotskega protokola; |
| --- | --- |

8.

ob upoštevanju nedavno ugotovljene zlorabe kreditov za HFC-23 v okviru mehanizma čistega razvoja poziva Komisijo, naj preuči načine za spodbujanje takojšnjega zmanjšanja njihove uporabe na mednarodni ravni skozi uspešni Montrealski protokol in ne skozi prožne mehanizme v okviru Kjotskega protokola;

| 9. | poziva k takojšnjemu ukrepanju v smeri znižanja emisij črnega ogljika kot hitre metode za ustavitev taljenja ledenikov, s prednostnim poudarkom na emisijah, ki vplivajo na regije, kjer prevladujeta sneg in led, vključno z Arktiko, Grenlandijo ter himalajskimi in tibetanskimi ledeniki; |
| --- | --- |

9.

poziva k takojšnjemu ukrepanju v smeri znižanja emisij črnega ogljika kot hitre metode za ustavitev taljenja ledenikov, s prednostnim poudarkom na emisijah, ki vplivajo na regije, kjer prevladujeta sneg in led, vključno z Arktiko, Grenlandijo ter himalajskimi in tibetanskimi ledeniki;

| 10. | poziva EU, naj spodbuja obstoječe tehnologije, ki močno znižujejo emisije črnega ogljika; nadalje poziva, naj se podpre in spodbuja zakonska prepoved taktike sekanja in požiganja gozdov ter naj se izvaja strogo in redno testiranje emisij vozil; |
| --- | --- |

10.

poziva EU, naj spodbuja obstoječe tehnologije, ki močno znižujejo emisije črnega ogljika; nadalje poziva, naj se podpre in spodbuja zakonska prepoved taktike sekanja in požiganja gozdov ter naj se izvaja strogo in redno testiranje emisij vozil;

| 11. | poziva k doslednemu izvajanju predpisov in uporabi tehnologij na področju onesnaževanja zraka na svetovni ravni, da bi znižali emisije dušikovih oksidov in ogljikovega monoksida ter posledično zmanjšali koncentracije antropogenega ozona v troposferi, ki je pomemben toplogredni plin; |
| --- | --- |

11.

poziva k doslednemu izvajanju predpisov in uporabi tehnologij na področju onesnaževanja zraka na svetovni ravni, da bi znižali emisije dušikovih oksidov in ogljikovega monoksida ter posledično zmanjšali koncentracije antropogenega ozona v troposferi, ki je pomemben toplogredni plin;

| 12 | zahteva od Evropske komisije, naj Evropski parlament obvesti o morebitnih ukrepih v tej smeri ter naj nadoknadi izgubljeni čas, tako da te politične možnosti takoj vključi v zakonodajni proces; |
| --- | --- |

12

zahteva od Evropske komisije, naj Evropski parlament obvesti o morebitnih ukrepih v tej smeri ter naj nadoknadi izgubljeni čas, tako da te politične možnosti takoj vključi v zakonodajni proces;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 67 E, 8.3.2010, str. 44.

(2)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 25.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0442.

---

Četrtek, 15. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/108

---

Četrtek, 15. september 2011Pogajanja o pridružitvenem sporazumu EU-Moldavija

P7_TA(2011)0385

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Moldavija (2011/2079(INI))

2013/C 51 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o pridružitvenem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o pridružitvenem sporazumu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Republiki Moldaviji z dne 15. junija 2009 za sprejetje pogajalskih smernic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Republiki Moldaviji z dne 15. junija 2009 za sprejetje pogajalskih smernic,

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic za pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine z Republiko Moldavijo, ki jih je Svet sprejel 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic za pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine z Republiko Moldavijo, ki jih je Svet sprejel 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki je bil podpisan 28. novembra 1994 in je začel veljati 1. julija 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki je bil podpisan 28. novembra 1994 in je začel veljati 1. julija 1998,

| — | ob upoštevanju protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Moldavijo glede sodelovanja Moldavije v programih in agencijah Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Moldavijo glede sodelovanja Moldavije v programih in agencijah Unije,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Moldavija, ki določa strateške cilje, ki temeljijo na zavezah za skupne vrednote ter učinkovitem izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Moldavija, ki določa strateške cilje, ki temeljijo na zavezah za skupne vrednote ter učinkovitem izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform,

| — | ob upoštevanju dialoga o vizumih med EU in Republiko Moldavijo, ki se je začel 15. junija 2010, in akcijskega načrta Evropske komisije za liberalizacijo vizumske ureditve z dne 16. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o vizumih med EU in Republiko Moldavijo, ki se je začel 15. junija 2010, in akcijskega načrta Evropske komisije za liberalizacijo vizumske ureditve z dne 16. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Republike Moldavije, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Republike Moldavije, ki je bilo sprejeto 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o evropski sosedski politiki, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o evropski sosedski politiki, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila o novem odzivu na spreminjajočo se soseščino z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila o novem odzivu na spreminjajočo se soseščino z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za podonavsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za podonavsko regijo,

| — | ob upoštevanju prvega poročila usmerjevalnega odbora foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila usmerjevalnega odbora foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju priporočil foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 7. maja 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji (1) in resolucije z dne 21. oktobra 2010 o izvedenih reformah in razvoju dogodkov v Republiki Moldaviji (2), ter priporočil odbora za parlamentarno sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 7. maja 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji (1) in resolucije z dne 21. oktobra 2010 o izvedenih reformah in razvoju dogodkov v Republiki Moldaviji (2), ter priporočil odbora za parlamentarno sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (3),

| — | ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0289/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0289/2011),

| A. | ker EU v okviru nove filozofije v ozadju evropske sosedske politike, ki v skladu z načelom „več za več“ prednostno obravnava tiste države, ki najuspešneje izpolnjujejo njene zahteve, daje priložnost Republiki Moldaviji, da postane zgodba o uspehu evropske politike do sosed, |
| --- | --- |

A.

ker EU v okviru nove filozofije v ozadju evropske sosedske politike, ki v skladu z načelom „več za več“ prednostno obravnava tiste države, ki najuspešneje izpolnjujejo njene zahteve, daje priložnost Republiki Moldaviji, da postane zgodba o uspehu evropske politike do sosed,

| B. | ker je Evropska unija človekove pravice in demokracijo postavila v središče svoje sosedske politike, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija človekove pravice in demokracijo postavila v središče svoje sosedske politike,

| C. | ker je vzhodno partnerstvo znotraj evropske sosedske politike pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in nadaljevanje gospodarskega povezovanja med EU in Republiko Moldavijo, ki ju povezujejo močne zemljepisne, zgodovinske in kulturne vezi, s podpiranjem političnih in socialno-gospodarskih reform in z omogočanjem približevanja Uniji, |
| --- | --- |

C.

ker je vzhodno partnerstvo znotraj evropske sosedske politike pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in nadaljevanje gospodarskega povezovanja med EU in Republiko Moldavijo, ki ju povezujejo močne zemljepisne, zgodovinske in kulturne vezi, s podpiranjem političnih in socialno-gospodarskih reform in z omogočanjem približevanja Uniji,

| D. | ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med sodelujočimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo tem procesom, |
| --- | --- |

D.

ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med sodelujočimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo tem procesom,

| E. | ker vzhodno partnerstvo predvideva krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, ob upoštevanju specifičnih razmer in ambicij partnerske države in njene zmožnosti za izpolnjevanje iz partnerstva izhajajočih obveznosti, |
| --- | --- |

E.

ker vzhodno partnerstvo predvideva krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, ob upoštevanju specifičnih razmer in ambicij partnerske države in njene zmožnosti za izpolnjevanje iz partnerstva izhajajočih obveznosti,

| F. | ker so stiki med ljudmi osnova za doseganje ciljev vzhodnega partnerstva in ker se je treba zavedati, da to ni v celoti uresničljivo brez liberalizacije vizumskega režima, |
| --- | --- |

F.

ker so stiki med ljudmi osnova za doseganje ciljev vzhodnega partnerstva in ker se je treba zavedati, da to ni v celoti uresničljivo brez liberalizacije vizumskega režima,

| G. | ker bi morale biti Moldavija in druge države vzhodnega partnerstva deležne privilegirane ponudbe EU za liberalizacijo vizumske ureditve z vidika urnika in vsebine, in sicer pred drugimi državami v soseščini, |
| --- | --- |

G.

ker bi morale biti Moldavija in druge države vzhodnega partnerstva deležne privilegirane ponudbe EU za liberalizacijo vizumske ureditve z vidika urnika in vsebine, in sicer pred drugimi državami v soseščini,

| H. | ker sta dejavna udeležba Republike Moldavije ter zavezanost k skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, tudi pravic manjšin, bistveni za uspešno napredovanje procesa in za pogajanje ter poznejše izvajanje pridružitvenega sporazuma, ki bi moral biti prilagojen potrebam in zmožnostim države, saj bo imel trajen vpliv na njen razvoj, |
| --- | --- |

H.

ker sta dejavna udeležba Republike Moldavije ter zavezanost k skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, tudi pravic manjšin, bistveni za uspešno napredovanje procesa in za pogajanje ter poznejše izvajanje pridružitvenega sporazuma, ki bi moral biti prilagojen potrebam in zmožnostim države, saj bo imel trajen vpliv na njen razvoj,

| I. | ker bi morala EU s poglabljanjem odnosov z Republiko Moldavijo spodbujati stabilnost in krepitev zaupanja, med drugim s proaktivnim prispevkom k iskanju pravočasne in izvedljive rešitve za spor v Pridnestrje, ki je vir regionalne nestabilnosti, |
| --- | --- |

I.

ker bi morala EU s poglabljanjem odnosov z Republiko Moldavijo spodbujati stabilnost in krepitev zaupanja, med drugim s proaktivnim prispevkom k iskanju pravočasne in izvedljive rešitve za spor v Pridnestrje, ki je vir regionalne nestabilnosti,

| J. | ker pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Republiko Moldavijo napredujejo z nezmanjšano hitrostjo in so doslej dosegla znaten napredek, podobno kot dialog o vizumih; ker se pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine še niso začela, |
| --- | --- |

J.

ker pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Republiko Moldavijo napredujejo z nezmanjšano hitrostjo in so doslej dosegla znaten napredek, podobno kot dialog o vizumih; ker se pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine še niso začela,

| 1. | v okviru potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu naslavlja naslednja priporočila Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje:






  (a) | zaveze EU in potekajoča pogajanja z Republiko Moldavijo je treba osnovati na predpostavki, da je perspektiva članstva v EU, vključno s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, ki bi morala biti pospremljena z izvajanjem strukturnih reform, tako dragocen vzvod pri izvajanju reform kot tudi nujen katalizator za javno podporo tem reformam; |
| --- | --- | --- |

1.

v okviru potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu naslavlja naslednja priporočila Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje:

(a)

zaveze EU in potekajoča pogajanja z Republiko Moldavijo je treba osnovati na predpostavki, da je perspektiva članstva v EU, vključno s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, ki bi morala biti pospremljena z izvajanjem strukturnih reform, tako dragocen vzvod pri izvajanju reform kot tudi nujen katalizator za javno podporo tem reformam;

| (b) | v odnosih z Republiko Moldavijo je treba izvajati načelo „več za več“ in načelo diferenciacije na podlagi posameznih zaslug in dosežkov Republike Moldavije v zadnjih dveh letih; |
| --- | --- |

(b)

v odnosih z Republiko Moldavijo je treba izvajati načelo „več za več“ in načelo diferenciacije na podlagi posameznih zaslug in dosežkov Republike Moldavije v zadnjih dveh letih;

| (c) | pozdraviti je treba stabilno in napredujoče sodelovanje Republike Moldavije v potekajočih pogajanjih o pridružitvenem sporazumu v zvezi z različnimi elementi sodelovanja, vključno z zunanjo in varnostno politiko, sodelovanjem na področju energetike ter človekovimi pravicami in trgovino, ki so vodili v uspešno in pravočasno zaprtje večine pogajalskih poglavij; |
| --- | --- |

(c)

pozdraviti je treba stabilno in napredujoče sodelovanje Republike Moldavije v potekajočih pogajanjih o pridružitvenem sporazumu v zvezi z različnimi elementi sodelovanja, vključno z zunanjo in varnostno politiko, sodelovanjem na področju energetike ter človekovimi pravicami in trgovino, ki so vodili v uspešno in pravočasno zaprtje večine pogajalskih poglavij;

| (d) | sprejeti je treba ukrepe za nadaljevanje pogajanj z Republiko Moldavijo s sedanjo, nezmanjšano hitrostjo in v ta namen okrepiti dialog z vsemi političnimi strankami ter spodbuditi dialog med moldavskimi strankami, ob upoštevanju, da je politična stabilnost v državi bistvena za nadaljevanje procesa reform; |
| --- | --- |

(d)

sprejeti je treba ukrepe za nadaljevanje pogajanj z Republiko Moldavijo s sedanjo, nezmanjšano hitrostjo in v ta namen okrepiti dialog z vsemi političnimi strankami ter spodbuditi dialog med moldavskimi strankami, ob upoštevanju, da je politična stabilnost v državi bistvena za nadaljevanje procesa reform;

| (e) | zagotoviti je treba, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Republiko Moldavijo v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti je treba, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Republiko Moldavijo v prihodnjih letih;

| (f) | doseči je treba močan vpliv skupne in usklajene podpore držav članic, kot se odraža v dejavnostih skupine prijateljev Republike Moldavije; |
| --- | --- |

(f)

doseči je treba močan vpliv skupne in usklajene podpore držav članic, kot se odraža v dejavnostih skupine prijateljev Republike Moldavije;

| (g) | okrepiti je treba prizadevanja za iskanje trajne rešitve za pridnestrski spor in v ta namen predvideti odločnejše in bolj neposredno vključevanje v politično reševanje tega spora v skladu z načelom ozemeljske celovitosti Republike Moldavije ter sprejeti ukrepe za poglabljanje zaupanja, vključno z opredelitvijo programov za obnovo in s spodbujanjem medosebnih stikov, z namenom krepitve civilne družbe in kulturnih izmenjav ter ob upoštevanju dejstva, da na v pridnestrski regiji ni dejanskega konflikta; |
| --- | --- |

(g)

okrepiti je treba prizadevanja za iskanje trajne rešitve za pridnestrski spor in v ta namen predvideti odločnejše in bolj neposredno vključevanje v politično reševanje tega spora v skladu z načelom ozemeljske celovitosti Republike Moldavije ter sprejeti ukrepe za poglabljanje zaupanja, vključno z opredelitvijo programov za obnovo in s spodbujanjem medosebnih stikov, z namenom krepitve civilne družbe in kulturnih izmenjav ter ob upoštevanju dejstva, da na v pridnestrski regiji ni dejanskega konflikta;

| (h) | zagotoviti je treba, da bodo za proaktivno vlogo EU v pogovorih 5 + 2 na voljo ustrezna sredstva, zlasti zaradi prenehanja mandata posebnega predstavnika EU; |
| --- | --- |

(h)

zagotoviti je treba, da bodo za proaktivno vlogo EU v pogovorih 5 + 2 na voljo ustrezna sredstva, zlasti zaradi prenehanja mandata posebnega predstavnika EU;

| (i) | Rusko federacijo je treba pozvati k bolj ustvarjalnemu in v rezultate usmerjenemu delovanju, da bi dosegli napredek pri pogajanjih in ustvarili pogoje za trajno in celovito rešitev; |
| --- | --- |

(i)

Rusko federacijo je treba pozvati k bolj ustvarjalnemu in v rezultate usmerjenemu delovanju, da bi dosegli napredek pri pogajanjih in ustvarili pogoje za trajno in celovito rešitev;

| (j) | zagotoviti je treba, da bo pridnestrska regija kot sestavni del Republike Moldavije vključena v obseg uporabe in učinke pridružitvenega sporazuma in zlasti poglobljenega in razširjenega območja proste trgovine; |
| --- | --- |

(j)

zagotoviti je treba, da bo pridnestrska regija kot sestavni del Republike Moldavije vključena v obseg uporabe in učinke pridružitvenega sporazuma in zlasti poglobljenega in razširjenega območja proste trgovine;

| (k) | treba je sprejeti ustrezne ukrepe za podporo Republiki Moldaviji pri izpolnjevanju meril za liberalizacijo vizumske ureditve, do katere naj bi po možnosti prišlo še pred sklenitvijo sporazuma; |
| --- | --- |

(k)

treba je sprejeti ustrezne ukrepe za podporo Republiki Moldaviji pri izpolnjevanju meril za liberalizacijo vizumske ureditve, do katere naj bi po možnosti prišlo še pred sklenitvijo sporazuma;

| (l) | državljane Republike Moldavije je treba obvestiti o pridružitvenem sporazumu in o akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumske ureditve, da se tako oblikuje podpora za program reform; |
| --- | --- |

(l)

državljane Republike Moldavije je treba obvestiti o pridružitvenem sporazumu in o akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumske ureditve, da se tako oblikuje podpora za program reform;

| (m) | zagotoviti je treba, da se pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine začnejo še pred koncem leta 2011, sočasno pa oceniti vpliv tega območja na moldavsko gospodarstvo ter njegove družbene in okoljske posledice; |
| --- | --- |

(m)

zagotoviti je treba, da se pogajanja o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine začnejo še pred koncem leta 2011, sočasno pa oceniti vpliv tega območja na moldavsko gospodarstvo ter njegove družbene in okoljske posledice;

| (n) | podpreti je treba sprejetje akcijskega načrta za izvajanje ključnih priporočil v zvezi s trgovino, ki jih je pripravila EU, in začeti pogajanja z Republiko Moldavijo o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine kot sestavnem delu pridružitvenega sporazuma, s čimer bi spodbudili celovito politično in gospodarsko povezovanje Republike Moldavije in EU ter Moldaviji omogočili pritegniti naložbe iz tujine in povečati storilnost, da ne bo več odvisna od nakazil zdomcev in da bo prešla v izvozno usmerjeno in konkurenčno tržno gospodarstvo, ob tem pa je treba vseeno priznati, da mora Moldavija najprej dokazati, da je sposobna prilagoditi pravne in gospodarske strukture zahtevam trgovinskega povezovanja z EU; |
| --- | --- |

(n)

podpreti je treba sprejetje akcijskega načrta za izvajanje ključnih priporočil v zvezi s trgovino, ki jih je pripravila EU, in začeti pogajanja z Republiko Moldavijo o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine kot sestavnem delu pridružitvenega sporazuma, s čimer bi spodbudili celovito politično in gospodarsko povezovanje Republike Moldavije in EU ter Moldaviji omogočili pritegniti naložbe iz tujine in povečati storilnost, da ne bo več odvisna od nakazil zdomcev in da bo prešla v izvozno usmerjeno in konkurenčno tržno gospodarstvo, ob tem pa je treba vseeno priznati, da mora Moldavija najprej dokazati, da je sposobna prilagoditi pravne in gospodarske strukture zahtevam trgovinskega povezovanja z EU;

| (o) | pripraviti je treba ambiciozen in pošten pogajalski načrt za poglobljeno in celovito območje proste trgovine, ki se bo osredotočal na odpravo ovir za dvosmerno trgovino in naložbe, torej odpravo pravnih in regulativnih razlik v tehničnih, sanitarnih in fitosanitarnih standardih, ter na preostale naloge v zvezi z moldavskim finančnim sistemom in konkurenčnim pravom; v zvezi s tem pozdravlja napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla na področjih prava družb, varstva potrošnikov, carin, gospodarskega dialoga, finančnih storitev, upravljanja javnih financ in energetskega sodelovanja, ki jih pokrivajo pogajanja o pridružitvenem sporazumu z EU; |
| --- | --- |

(o)

pripraviti je treba ambiciozen in pošten pogajalski načrt za poglobljeno in celovito območje proste trgovine, ki se bo osredotočal na odpravo ovir za dvosmerno trgovino in naložbe, torej odpravo pravnih in regulativnih razlik v tehničnih, sanitarnih in fitosanitarnih standardih, ter na preostale naloge v zvezi z moldavskim finančnim sistemom in konkurenčnim pravom; v zvezi s tem pozdravlja napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla na področjih prava družb, varstva potrošnikov, carin, gospodarskega dialoga, finančnih storitev, upravljanja javnih financ in energetskega sodelovanja, ki jih pokrivajo pogajanja o pridružitvenem sporazumu z EU;

| (p) | Republiki Moldaviji je treba ponuditi večjo za izboljšanje njene konkurenčnosti, da bo lahko izkoristila prednosti, ki bi jih lahko ponudilo poglobljeno in celovito območje proste trgovine; |
| --- | --- |

(p)

Republiki Moldaviji je treba ponuditi večjo za izboljšanje njene konkurenčnosti, da bo lahko izkoristila prednosti, ki bi jih lahko ponudilo poglobljeno in celovito območje proste trgovine;

| (q) | poudariti je treba, da si mora Republika Moldavija še naprej prizadevati za notranje reforme, s katerimi bo izboljšala poslovno in naložbeno ozračje, ter odpraviti notranje težave, ki ovirajo gospodarske in trgovinske odnose z EU, kot sta dejstvo, da država nima predsednika, in spor za Pridnestrje; |
| --- | --- |

(q)

poudariti je treba, da si mora Republika Moldavija še naprej prizadevati za notranje reforme, s katerimi bo izboljšala poslovno in naložbeno ozračje, ter odpraviti notranje težave, ki ovirajo gospodarske in trgovinske odnose z EU, kot sta dejstvo, da država nima predsednika, in spor za Pridnestrje;

| (r) | na moldavske oblasti je treba izvajati močan pritisk in jim hkrati zagotavljati podporo, da utrdijo reforme in dosežejo opazen napredek na področju boja proti korupciji, reforme sodstva, pregona in policijske službe v korist ljudi; |
| --- | --- |

(r)

na moldavske oblasti je treba izvajati močan pritisk in jim hkrati zagotavljati podporo, da utrdijo reforme in dosežejo opazen napredek na področju boja proti korupciji, reforme sodstva, pregona in policijske službe v korist ljudi;

| (s) | moldavskim oblastem je treba pomagati, da dosežejo konkreten napredek pri izkoreninjenju slabega ravnanja in mučenja s strani organov pregona; |
| --- | --- |

(s)

moldavskim oblastem je treba pomagati, da dosežejo konkreten napredek pri izkoreninjenju slabega ravnanja in mučenja s strani organov pregona;

| (t) | v sporazumu je treba poudariti pomen pravne države, dobrega vodenja in boja proti korupciji ter še naprej spodbujati reformo sodstva kot eno izmed prednostnih nalog; vlado Moldavije je treba prepričati, da je zelo pomembno nadaljevati celovito, pregledno in nepristransko preiskavo o dogodkih iz aprila 2009, ki že poteka; |
| --- | --- |

(t)

v sporazumu je treba poudariti pomen pravne države, dobrega vodenja in boja proti korupciji ter še naprej spodbujati reformo sodstva kot eno izmed prednostnih nalog; vlado Moldavije je treba prepričati, da je zelo pomembno nadaljevati celovito, pregledno in nepristransko preiskavo o dogodkih iz aprila 2009, ki že poteka;

| (u) | vključiti je treba standardne pogojne določbe o zaščiti in spodbujanju človekovih pravic, ki odražajo najvišje mednarodne in evropske standarde, nadgraditi dialog o človekovih pravicah med EU in Republiko Moldavijo, izkoristiti okvir Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter moldavske oblasti prepričati, naj spodbujajo pravice etničnih manjšin ob upoštevanju okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(u)

vključiti je treba standardne pogojne določbe o zaščiti in spodbujanju človekovih pravic, ki odražajo najvišje mednarodne in evropske standarde, nadgraditi dialog o človekovih pravicah med EU in Republiko Moldavijo, izkoristiti okvir Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter moldavske oblasti prepričati, naj spodbujajo pravice etničnih manjšin ob upoštevanju okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in listine EU o temeljnih pravicah;

| (v) | moldavske oblasti je treba spodbuditi, da sprejmejo celovito in učinkovito protidiskriminacijsko zakonodajo v skladu z zakonodajo EU, vključno z listino EU o temeljnih pravicah, in z njenim duhom; takšna zakonodaja naj bi med drugim vključevala določbe proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti; podpreti je treba institucionalizacijo izobraževalnih programov za boj proti nestrpnosti in diskriminaciji, pa tudi prizadevanja civilne družbe za spodbujanje medsebojnega spoštovanja in razumevanja ter nasprotovanja nestrpnosti v družinah, skupnostih, šolah in družbenih krogih; |
| --- | --- |

(v)

moldavske oblasti je treba spodbuditi, da sprejmejo celovito in učinkovito protidiskriminacijsko zakonodajo v skladu z zakonodajo EU, vključno z listino EU o temeljnih pravicah, in z njenim duhom; takšna zakonodaja naj bi med drugim vključevala določbe proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti; podpreti je treba institucionalizacijo izobraževalnih programov za boj proti nestrpnosti in diskriminaciji, pa tudi prizadevanja civilne družbe za spodbujanje medsebojnega spoštovanja in razumevanja ter nasprotovanja nestrpnosti v družinah, skupnostih, šolah in družbenih krogih;

| (w) | zagotoviti je treba, da ostane spodbujanje svobode medijev prednostna naloga v potekajočih pogajanjih z Republiko Moldavijo, in prepričati moldavske oblasti, naj okrepijo in podprejo neodvisne medije, poskrbijo za nevtralnost javnih medijev in spodbujajo pluralno medijsko okolje, da se poveča preglednost procesa odločanja; moldavske oblasti je treba spodbuditi, naj zagotovijo, da vse odgovorne agencije na medijskem področju izpolnjujejo standarde EU na področju svobode in pluralnosti medijev; |
| --- | --- |

(w)

zagotoviti je treba, da ostane spodbujanje svobode medijev prednostna naloga v potekajočih pogajanjih z Republiko Moldavijo, in prepričati moldavske oblasti, naj okrepijo in podprejo neodvisne medije, poskrbijo za nevtralnost javnih medijev in spodbujajo pluralno medijsko okolje, da se poveča preglednost procesa odločanja; moldavske oblasti je treba spodbuditi, naj zagotovijo, da vse odgovorne agencije na medijskem področju izpolnjujejo standarde EU na področju svobode in pluralnosti medijev;

| (x) | Komisijo je treba spodbuditi, naj pomaga pri razvoju sektorja novih medijev in zagotovi tehnično podporo za razvoj širokopasovnega interneta v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

(x)

Komisijo je treba spodbuditi, naj pomaga pri razvoju sektorja novih medijev in zagotovi tehnično podporo za razvoj širokopasovnega interneta v Republiki Moldaviji;

| (y) | moldavske oblasti je treba spodbuditi, naj se trdneje zavežejo preglednemu upravljanju javnih financ in izboljšanju zakonodaje na področju javnega naročanja, da bi zagotovile dobro vodenje, večjo odgovornost, enak dostop za vse in pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

(y)

moldavske oblasti je treba spodbuditi, naj se trdneje zavežejo preglednemu upravljanju javnih financ in izboljšanju zakonodaje na področju javnega naročanja, da bi zagotovile dobro vodenje, večjo odgovornost, enak dostop za vse in pošteno konkurenco;

| (z) | priznati je treba pozitiven učinek, ki so ga imeli Republiki Moldaviji v letu 2008 podeljeni avtonomni trgovinski preferenciali na izvoz države, ob tem pa izraziti obžalovanje, da so njihovo uporabo ovirali različni standardi na obeh straneh; upoštevati je treba, da mora Republika Moldavija tudi v prihodnje spodbujati hitrejši gospodarski razvoj in evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

(z)

priznati je treba pozitiven učinek, ki so ga imeli Republiki Moldaviji v letu 2008 podeljeni avtonomni trgovinski preferenciali na izvoz države, ob tem pa izraziti obžalovanje, da so njihovo uporabo ovirali različni standardi na obeh straneh; upoštevati je treba, da mora Republika Moldavija tudi v prihodnje spodbujati hitrejši gospodarski razvoj in evropsko povezovanje;

| (aa) | poudariti je treba potrebo po preglednem poslovnem okolju in ustrezni reformi regulativne ureditve, da bi spodbudili tuje neposredne naložbe; |
| --- | --- |

(aa)

poudariti je treba potrebo po preglednem poslovnem okolju in ustrezni reformi regulativne ureditve, da bi spodbudili tuje neposredne naložbe;

| (ab) | v sporazumu je treba poudariti, kako pomembno je izvajanje in uresničevanje zakonodaje na področju intelektualne lastnine, ob upoštevanju sedanje razširjenosti piratstva in ponarejanja; |
| --- | --- |

(ab)

v sporazumu je treba poudariti, kako pomembno je izvajanje in uresničevanje zakonodaje na področju intelektualne lastnine, ob upoštevanju sedanje razširjenosti piratstva in ponarejanja;

| (ac) | nadgraditi je treba konkretne ukrepe, sprejete na podlagi protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Moldavijo glede sodelovanja Moldavije v programih in agencijah Unije, ki se mora odražati v pridružitvenem sporazumu; |
| --- | --- |

(ac)

nadgraditi je treba konkretne ukrepe, sprejete na podlagi protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Moldavijo glede sodelovanja Moldavije v programih in agencijah Unije, ki se mora odražati v pridružitvenem sporazumu;

| (ad) | pridružitveni sporazum mora upoštevati najstrožje okoljske standarde, pri čemer je treba med drugim upoštevati sodelovanje Republike Moldavije pri strategiji za podonavsko regijo, pozvati pa je treba tudi k posodobitvi največjih industrijskih obratov, med drugimi tistih na desnem bregu reke Dnester; še naprej je treba upoštevati pomembnost regionalnega sodelovanja na območju Črnega morja in aktivnega vključevanja Moldavije v politike EU za ta prostor, tudi v morebitno strategijo EU za Črno morje; |
| --- | --- |

(ad)

pridružitveni sporazum mora upoštevati najstrožje okoljske standarde, pri čemer je treba med drugim upoštevati sodelovanje Republike Moldavije pri strategiji za podonavsko regijo, pozvati pa je treba tudi k posodobitvi največjih industrijskih obratov, med drugimi tistih na desnem bregu reke Dnester; še naprej je treba upoštevati pomembnost regionalnega sodelovanja na območju Črnega morja in aktivnega vključevanja Moldavije v politike EU za ta prostor, tudi v morebitno strategijo EU za Črno morje;

| (ae) | zaradi pomena, ki bi ga za gospodarski razvoj imelo ponovno odprtje železniške proge med Kišinjovom in Tiraspolom, je treba preučiti, katere nadaljnje ukrepe potrebujemo za zagotovitev nemotenega pretoka blaga po državi in ali bi lahko k temu prispevala misija EUBAM; |
| --- | --- |

(ae)

zaradi pomena, ki bi ga za gospodarski razvoj imelo ponovno odprtje železniške proge med Kišinjovom in Tiraspolom, je treba preučiti, katere nadaljnje ukrepe potrebujemo za zagotovitev nemotenega pretoka blaga po državi in ali bi lahko k temu prispevala misija EUBAM;

| (af) | še naprej je treba podpirati označitev celotne meje med Moldavijo in Ukrajino ter razmisliti o podaljšanju mandata misije EUBAM, ki se bo kmalu iztekel; |
| --- | --- |

(af)

še naprej je treba podpirati označitev celotne meje med Moldavijo in Ukrajino ter razmisliti o podaljšanju mandata misije EUBAM, ki se bo kmalu iztekel;

| (ag) | zagotoviti je treba, da bodo moldavske oblasti s konkretnimi ukrepi preprečevale tihotapljenje v državi; |
| --- | --- |

(ag)

zagotoviti je treba, da bodo moldavske oblasti s konkretnimi ukrepi preprečevale tihotapljenje v državi;

| (ah) | spodbuditi je treba obširnejšo reformo v energetskem sektorju, ki bo povečala zanesljivost oskrbe z energijo v Republiki Moldaviji, zlasti s spodbujanjem varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije, diverzifikacijo infrastrukture, sodelovanjem Republike Moldavije v regionalnih programih EU in z zmanjšanjem stroškov energije, zaradi katerih inflacija ostaja visoka; |
| --- | --- |

(ah)

spodbuditi je treba obširnejšo reformo v energetskem sektorju, ki bo povečala zanesljivost oskrbe z energijo v Republiki Moldaviji, zlasti s spodbujanjem varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije, diverzifikacijo infrastrukture, sodelovanjem Republike Moldavije v regionalnih programih EU in z zmanjšanjem stroškov energije, zaradi katerih inflacija ostaja visoka;

| (ai) | moldavske oblasti je treba podpreti v prizadevanjih, da bi moldavsko energetsko omrežje povezale z medsebojno povezanim električnim omrežjem celinske Evrope; |
| --- | --- |

(ai)

moldavske oblasti je treba podpreti v prizadevanjih, da bi moldavsko energetsko omrežje povezale z medsebojno povezanim električnim omrežjem celinske Evrope;

| (aj) | moldavske oblasti je treba spodbuditi in jim pomagati, da bodo zadostile potrebam 34,5 % prebivalstva, ki živi v popolni oziroma skrajni revščini; pomoč EU Moldaviji mora bolj odražati to dejstvo, zato bi bilo treba njene programe ustrezno preusmeriti; |
| --- | --- |

(aj)

moldavske oblasti je treba spodbuditi in jim pomagati, da bodo zadostile potrebam 34,5 % prebivalstva, ki živi v popolni oziroma skrajni revščini; pomoč EU Moldaviji mora bolj odražati to dejstvo, zato bi bilo treba njene programe ustrezno preusmeriti;

| (ak) | zagotoviti je treba, da bo oživitev gospodarstva vodila v ustvarjanje novih delovnih mest in da se bo Republika Moldavija še naprej približevala standardom EU na področju zaposlovanja, npr. v zvezi z nediskriminacijo, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(ak)

zagotoviti je treba, da bo oživitev gospodarstva vodila v ustvarjanje novih delovnih mest in da se bo Republika Moldavija še naprej približevala standardom EU na področju zaposlovanja, npr. v zvezi z nediskriminacijo, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu;

| (al) | moldavskim oblastem je treba pojasniti, da je treba sprostiti zračni promet, kar bi imelo znaten vpliv na mobilnost moldavske družbe; |
| --- | --- |

(al)

moldavskim oblastem je treba pojasniti, da je treba sprostiti zračni promet, kar bi imelo znaten vpliv na mobilnost moldavske družbe;

| (am) | opozoriti je treba na pozitivne večdržavne pobude, sprejete v okviru vzhodnega partnerstva, zlasti na celoviti program za institucionalni razvoj in ukrepe carinskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(am)

opozoriti je treba na pozitivne večdržavne pobude, sprejete v okviru vzhodnega partnerstva, zlasti na celoviti program za institucionalni razvoj in ukrepe carinskega sodelovanja;

| (an) | Republiki Moldaviji je treba priskrbeti zadostno finančno in tehnično pomoč, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega izvajanja v celoti, z nadaljnjim nudenjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij in z zagotavljanjem, da programi EU za financiranje odražajo ta cilj; |
| --- | --- |

(an)

Republiki Moldaviji je treba priskrbeti zadostno finančno in tehnično pomoč, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu in njegovega izvajanja v celoti, z nadaljnjim nudenjem celovitih programov za vzpostavljanje institucij in z zagotavljanjem, da programi EU za financiranje odražajo ta cilj;

| (ao) | povečati je treba pomoč in strokovno podporo EU za organizacije civilne družbe v Republiki Moldaviji, da se jim omogoči zagotovitev notranjega nadzora in večjo odgovornost glede reform in zavez, ki jih je sprejela vlada; |
| --- | --- |

(ao)

povečati je treba pomoč in strokovno podporo EU za organizacije civilne družbe v Republiki Moldaviji, da se jim omogoči zagotovitev notranjega nadzora in večjo odgovornost glede reform in zavez, ki jih je sprejela vlada;

| (ap) | vključiti je treba jasna merila za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, zlasti s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(ap)

vključiti je treba jasna merila za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, zlasti s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu;

| (aq) | svetovalno skupino EU na visoki ravni za Republiko Moldavijo je treba povabiti, naj Evropskemu parlamentu redno poroča o svojem delu; |
| --- | --- |

(aq)

svetovalno skupino EU na visoki ravni za Republiko Moldavijo je treba povabiti, naj Evropskemu parlamentu redno poroča o svojem delu;

| (ar) | še naprej je treba spodbujati poglobljeno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva in med njimi ter redno obveščati Evropski parlament o napredku v zvezi s tem sodelovanjem; |
| --- | --- |

(ar)

še naprej je treba spodbujati poglobljeno sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva in med njimi ter redno obveščati Evropski parlament o napredku v zvezi s tem sodelovanjem;

| (as) | z Evropskim parlamentom se je treba posvetovati glede ureditve parlamentarnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(as)

z Evropskim parlamentom se je treba posvetovati glede ureditve parlamentarnega sodelovanja;

| (at) | pogajalsko skupino EU je treba spodbuditi, da še naprej dobro sodeluje z Evropskim parlamentom in tako posreduje stalne povratne informacije o napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je Evropski parlament nemudoma in v celoti obveščen o pogajanjih v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

(at)

pogajalsko skupino EU je treba spodbuditi, da še naprej dobro sodeluje z Evropskim parlamentom in tako posreduje stalne povratne informacije o napredku v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je Evropski parlament nemudoma in v celoti obveščen o pogajanjih v vseh fazah postopka;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji in v vednost Republiki Moldaviji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji in v vednost Republiki Moldaviji.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 54.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0385.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/114

---

Četrtek, 15. september 2011Razmere v Libiji

P7_TA(2011)0386

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Libiji

2013/C 51 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970/2011 z dne 26. februarja 2011 in št. 1973/2011 z dne 17. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970/2011 z dne 26. februarja 2011 in št. 1973/2011 z dne 17. marca 2011,

| — | ob upoštevanju prekinitve pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo 22. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prekinitve pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo 22. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Libiji z dne 18. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Libiji z dne 18. julija 2011,

| — | ob upoštevanju konference Mednarodne kontaktne skupine, ki je 1. septembra 2011 potekala v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference Mednarodne kontaktne skupine, ki je 1. septembra 2011 potekala v Parizu,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 10. marca 2011 (1) in priporočil z dne 20. januarja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 10. marca 2011 (1) in priporočil z dne 20. januarja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. septembra 2011 o Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. septembra 2011 o Libiji,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je po šestih mesecih bojev, ki so povzročili na tisoče žrtev in zastrašujočo humanitarno krizo in trpljenje, Gadafijevega režima konec, in ker bo začasna vlada, ki jo vodi prehodni nacionalni svet, kmalu začela graditi novo Libijo; |
| --- | --- |

A.

ker je po šestih mesecih bojev, ki so povzročili na tisoče žrtev in zastrašujočo humanitarno krizo in trpljenje, Gadafijevega režima konec, in ker bo začasna vlada, ki jo vodi prehodni nacionalni svet, kmalu začela graditi novo Libijo;

| B. | ker sta bili resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970 in št. 1973 sprejeti po grobi zaustavitvi mirnih demonstrantov ter hudi in sistematični kršitvi človekovih pravic in ker libijskemu režimu ni uspelo uveljaviti odgovornosti za zaščito libijskega prebivalstva po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

B.

ker sta bili resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970 in št. 1973 sprejeti po grobi zaustavitvi mirnih demonstrantov ter hudi in sistematični kršitvi človekovih pravic in ker libijskemu režimu ni uspelo uveljaviti odgovornosti za zaščito libijskega prebivalstva po mednarodnem pravu;

| C. | ker se je oblikovala koalicija, ki jo sestavljajo države, pripravljene uresničiti resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1973; ker je ta mandat v drugi fazi prevzel Nato; ker bo zračna operacija Odisejeva zora pod vodstvom Nata trajala, dokler bo potrebno za zaščito civilnega prebivalstva v Libiji; |
| --- | --- |

C.

ker se je oblikovala koalicija, ki jo sestavljajo države, pripravljene uresničiti resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1973; ker je ta mandat v drugi fazi prevzel Nato; ker bo zračna operacija Odisejeva zora pod vodstvom Nata trajala, dokler bo potrebno za zaščito civilnega prebivalstva v Libiji;

| D. | ker bo moral prehodni nacionalni svet sočasno reševati najnujnejše humanitarne potrebe svojega prebivalstva, končati nasilje, vzpostaviti pravno državo ter se lotiti zahtevne naloge oblikovanja državnih struktur in izgradnje delujoče demokratične države, ker se je prehodni nacionalni svet obvezal k hitremu prehodu na demokratično legitimnost s pripravo ustave in zgodnjih svobodnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

D.

ker bo moral prehodni nacionalni svet sočasno reševati najnujnejše humanitarne potrebe svojega prebivalstva, končati nasilje, vzpostaviti pravno državo ter se lotiti zahtevne naloge oblikovanja državnih struktur in izgradnje delujoče demokratične države, ker se je prehodni nacionalni svet obvezal k hitremu prehodu na demokratično legitimnost s pripravo ustave in zgodnjih svobodnih in poštenih volitev;

| E. | ker je Mednarodno kazensko sodišče 27. junija 2011 razpisalo tiralico za Moamerja Gadafija, njegovega sina Saifa Al Islama Gadafija in nekdanjega vodjo obveščevalne službe Abdulaha Al Senusija zaradi domnevnih zločinov zoper človeštvo, storjenih od začetka ljudske vstaje; |
| --- | --- |

E.

ker je Mednarodno kazensko sodišče 27. junija 2011 razpisalo tiralico za Moamerja Gadafija, njegovega sina Saifa Al Islama Gadafija in nekdanjega vodjo obveščevalne službe Abdulaha Al Senusija zaradi domnevnih zločinov zoper človeštvo, storjenih od začetka ljudske vstaje;

| F. | ker je po podatkih UNHCR od začetka izbruhov v Libiji med poskusom prečkanja Sredozemlja na poti v Evropo umrlo približno 1 500 beguncev; |
| --- | --- |

F.

ker je po podatkih UNHCR od začetka izbruhov v Libiji med poskusom prečkanja Sredozemlja na poti v Evropo umrlo približno 1 500 beguncev;

| G. | ker je 1. septembra 2011 v Parizu potekalo vrhunsko srečanje prijateljev Libije, ki se ga je udeležilo približno 60 držav in mednarodnih organizacij, da bi uskladile mednarodna prizadevanja za pomoč pri obnovi Libije; |
| --- | --- |

G.

ker je 1. septembra 2011 v Parizu potekalo vrhunsko srečanje prijateljev Libije, ki se ga je udeležilo približno 60 držav in mednarodnih organizacij, da bi uskladile mednarodna prizadevanja za pomoč pri obnovi Libije;

| H. | ker je EU zagotovila humanitarno pomoč v vrednosti več kot 152 milijonov EUR, podpredsednica/visoka predstavnica pa je 22. maja 2011 v Bengaziju odprla urad EU, da bi vzpostavili stike s prehodnim nacionalnim svetom in Libiji pomagali pri pripravi naslednje faze prehoda v demokracijo; ker so 31. avgusta 2011 odprli urad EU v Tripoliju; |
| --- | --- |

H.

ker je EU zagotovila humanitarno pomoč v vrednosti več kot 152 milijonov EUR, podpredsednica/visoka predstavnica pa je 22. maja 2011 v Bengaziju odprla urad EU, da bi vzpostavili stike s prehodnim nacionalnim svetom in Libiji pomagali pri pripravi naslednje faze prehoda v demokracijo; ker so 31. avgusta 2011 odprli urad EU v Tripoliju;

| I. | ker je za EU demokratična, stabilna, uspešna in mirna Severna Afrika bistvenega pomena, |
| --- | --- |

I.

ker je za EU demokratična, stabilna, uspešna in mirna Severna Afrika bistvenega pomena,

| 1. | se veseli konca šestmesečnih konfliktov v Libiji in pozdravlja padec 42 let trajajočega avtokratskega režima Moamerja Gadafija, ki je povzročil dolgotrajno in neznansko trpljenje libijskega prebivalstva; čestita libijskemu prebivalstvu za pogum in odločnost in poudarja, da bi morala biti libijska prizadevanja za svobodo in suverenost gonilna sila procesa prehoda, saj bo uspeh zagotovil le močan občutek lokalnega lastništva; |
| --- | --- |

1.

se veseli konca šestmesečnih konfliktov v Libiji in pozdravlja padec 42 let trajajočega avtokratskega režima Moamerja Gadafija, ki je povzročil dolgotrajno in neznansko trpljenje libijskega prebivalstva; čestita libijskemu prebivalstvu za pogum in odločnost in poudarja, da bi morala biti libijska prizadevanja za svobodo in suverenost gonilna sila procesa prehoda, saj bo uspeh zagotovil le močan občutek lokalnega lastništva;

| 2. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj oblikuje pravo, učinkovito in verodostojno skupno strategijo za Libijo, od držav članic EU pa zahteva, naj to strategijo uresničijo ter se pri tem vzdržijo enostranskih ukrepov ali pobud, ki bi lahko to strategijo omajale; poziva EU in njene države članice, naj v celoti podprejo proces prehoda, ki se sedaj mora odviti, da bi na usklajen način oblikovali svobodno, demokratično in uspešno Libijo, in sicer brez podvajanj in s prizadevanji za večstranski pristop; |
| --- | --- |

2.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj oblikuje pravo, učinkovito in verodostojno skupno strategijo za Libijo, od držav članic EU pa zahteva, naj to strategijo uresničijo ter se pri tem vzdržijo enostranskih ukrepov ali pobud, ki bi lahko to strategijo omajale; poziva EU in njene države članice, naj v celoti podprejo proces prehoda, ki se sedaj mora odviti, da bi na usklajen način oblikovali svobodno, demokratično in uspešno Libijo, in sicer brez podvajanj in s prizadevanji za večstranski pristop;

| 3. | izraža polno podporo prehodnemu nacionalnemu svetu in njegovi težki nalogi vzpostavitve nove države, ki bo predstavljala vse Libijce; pozdravlja nedavno priznanje prehodnega nacionalnega sveta in poziva vse države članice EU in mednarodno skupnost, naj sledijo temu zgledu; pozdravlja dejstvo, da so vse stalne članice varnostnega sveta Združenih narodov, med njimi nedavno tudi Kitajska, priznale prehodni nacionalni svet kot legitimno oblast v Libiji; poziva vse države Afriške unije, naj priznajo prehodni nacionalni svet; poziva prehodni nacionalni svet, naj v celoti prevzame odgovornost za varnost in dobrobit Libijcev, naj deluje pregledno in popolnoma v skladu z demokratičnimi načeli ter mednarodnim humanitarnim pravom; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj še naprej spodbujajo stike s prehodnim nacionalnim svetom in novim libijskim oblastem pomagajo pri gradnji enotne, demokratične in pluralistične Libije, v kateri bodo človekove pravice, temeljne svoboščine in pravica zagotovljene vsem državljanom Libije, delavcem migrantom in beguncem; |
| --- | --- |

3.

izraža polno podporo prehodnemu nacionalnemu svetu in njegovi težki nalogi vzpostavitve nove države, ki bo predstavljala vse Libijce; pozdravlja nedavno priznanje prehodnega nacionalnega sveta in poziva vse države članice EU in mednarodno skupnost, naj sledijo temu zgledu; pozdravlja dejstvo, da so vse stalne članice varnostnega sveta Združenih narodov, med njimi nedavno tudi Kitajska, priznale prehodni nacionalni svet kot legitimno oblast v Libiji; poziva vse države Afriške unije, naj priznajo prehodni nacionalni svet; poziva prehodni nacionalni svet, naj v celoti prevzame odgovornost za varnost in dobrobit Libijcev, naj deluje pregledno in popolnoma v skladu z demokratičnimi načeli ter mednarodnim humanitarnim pravom; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj še naprej spodbujajo stike s prehodnim nacionalnim svetom in novim libijskim oblastem pomagajo pri gradnji enotne, demokratične in pluralistične Libije, v kateri bodo človekove pravice, temeljne svoboščine in pravica zagotovljene vsem državljanom Libije, delavcem migrantom in beguncem;

| 4. | poudarja, da zločini proti človeštvu ne morejo ostati nekaznovani in da morajo Moamer Gadafi in pripadniki njegovega režima odgovarjati in za svoje zločine biti privedeni pred sodišče v pravni državi; poziva bojevnike prehodnega nacionalnega sveta, naj ne izvajajo povračilnih ukrepov in izvensodnih usmrtitev; pričakuje, da bodo libijska sodišča in postopki zagotovili popolno upoštevanje mednarodnih standardov za pravično sojenje ter preglednost za mednarodne opazovalce in izključitev smrtne kazni, če bodo privedeni pred sodišče v Libiji za vse zločine, storjene v času diktature, in ne le zločine, za katere jih obtožuje Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da zločini proti človeštvu ne morejo ostati nekaznovani in da morajo Moamer Gadafi in pripadniki njegovega režima odgovarjati in za svoje zločine biti privedeni pred sodišče v pravni državi; poziva bojevnike prehodnega nacionalnega sveta, naj ne izvajajo povračilnih ukrepov in izvensodnih usmrtitev; pričakuje, da bodo libijska sodišča in postopki zagotovili popolno upoštevanje mednarodnih standardov za pravično sojenje ter preglednost za mednarodne opazovalce in izključitev smrtne kazni, če bodo privedeni pred sodišče v Libiji za vse zločine, storjene v času diktature, in ne le zločine, za katere jih obtožuje Mednarodno kazensko sodišče;

| 5. | odločno poziva vse države, zlasti sosednje države Libije, naj sodelujejo z novo libijsko oblastjo in mednarodnim sodnim sistemom, namreč Mednarodnim kazenskim sodiščem, da bi zagotovili sojenje Gadafiju in njegovim najbližjim sodelavcem; opozarja, da sta Niger in Burkina Faso na primer članici Mednarodnega kazenskega sodišča, zato morata s tem sodiščem sodelovati ter mu predati Gadafija in njegove obtožene sorodnike, če bodo vstopili na njuno ozemlje; obžaluje, da je Gvineja Bissau Gadafiju ponudila azil za prihod in življenje v tej državi in opozarja, da bi bilo to v nasprotju z obveznostmi te države po sporazumu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva vse države, zlasti sosednje države Libije, naj sodelujejo z novo libijsko oblastjo in mednarodnim sodnim sistemom, namreč Mednarodnim kazenskim sodiščem, da bi zagotovili sojenje Gadafiju in njegovim najbližjim sodelavcem; opozarja, da sta Niger in Burkina Faso na primer članici Mednarodnega kazenskega sodišča, zato morata s tem sodiščem sodelovati ter mu predati Gadafija in njegove obtožene sorodnike, če bodo vstopili na njuno ozemlje; obžaluje, da je Gvineja Bissau Gadafiju ponudila azil za prihod in življenje v tej državi in opozarja, da bi bilo to v nasprotju z obveznostmi te države po sporazumu iz Cotonouja;

| 6. | pozdravlja obvezo držav in mednarodnih organizacij, prisotnih na vrhunskem srečanju prijateljev Libije, ki je 1. septembra 2011 potekalo v Parizu, da nemudoma sprostijo zamrznjeno libijsko premoženje v vrednosti 15 milijard USD, ter sklep EU o odpravi sankcij za 28 libijskih subjektov, vključno s pristanišči, naftnimi družbami in bankami; poziva države članice EU, naj varnostni svet Združenih narodov zaprosijo za odobritev in sprostijo še zamrznjeno libijsko premoženje, da bi prehodnemu nacionalnemu svetu pomagale pri potrebnem upravljanju v tem prehodnem obdobju, zlasti pa jih poziva, naj izpolnijo zaveze, izrečene na konferenci v Parizu; poziva k mednarodni preiskavi o tem, kje se nahaja ukradeno premoženje in denar Gadafijeve družine, in naj se vrneta Libiji; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja obvezo držav in mednarodnih organizacij, prisotnih na vrhunskem srečanju prijateljev Libije, ki je 1. septembra 2011 potekalo v Parizu, da nemudoma sprostijo zamrznjeno libijsko premoženje v vrednosti 15 milijard USD, ter sklep EU o odpravi sankcij za 28 libijskih subjektov, vključno s pristanišči, naftnimi družbami in bankami; poziva države članice EU, naj varnostni svet Združenih narodov zaprosijo za odobritev in sprostijo še zamrznjeno libijsko premoženje, da bi prehodnemu nacionalnemu svetu pomagale pri potrebnem upravljanju v tem prehodnem obdobju, zlasti pa jih poziva, naj izpolnijo zaveze, izrečene na konferenci v Parizu; poziva k mednarodni preiskavi o tem, kje se nahaja ukradeno premoženje in denar Gadafijeve družine, in naj se vrneta Libiji;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je bila EU fizično navzoča v Tripoliju že kmalu po osvoboditvi mesta in da je v libijskem glavnem mestu odprla svoj urad; izraža pričakovanje, da bo ta v najkrajšem možnem času polno kadrovsko zaseden in bo nadgrajeval pomembno delo, ki ga je začel urad EU v Bengaziju, s tem pa še naprej spodbujal odnose s prehodnim nacionalnim svetom in novim libijskim oblastem pomagal pri reševanju najnujnejših potreb libijskega naroda; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je bila EU fizično navzoča v Tripoliju že kmalu po osvoboditvi mesta in da je v libijskem glavnem mestu odprla svoj urad; izraža pričakovanje, da bo ta v najkrajšem možnem času polno kadrovsko zaseden in bo nadgrajeval pomembno delo, ki ga je začel urad EU v Bengaziju, s tem pa še naprej spodbujal odnose s prehodnim nacionalnim svetom in novim libijskim oblastem pomagal pri reševanju najnujnejših potreb libijskega naroda;

| 8. | priporoča napotitev delegacije Evropskega parlamenta v Libijo, da bi ocenila razmere, prenesla sporočilo podpore in solidarnosti ter vzpostavila dialog s prehodnim nacionalnim svetom, civilno družbo in drugimi ključnimi akterji na terenu; |
| --- | --- |

8.

priporoča napotitev delegacije Evropskega parlamenta v Libijo, da bi ocenila razmere, prenesla sporočilo podpore in solidarnosti ter vzpostavila dialog s prehodnim nacionalnim svetom, civilno družbo in drugimi ključnimi akterji na terenu;

| 9. | poudarja, da bo verodostojnost začasnega vodstva prehodnega nacionalnega sveta odvisna od tega, ali bo sposobno reševati najnujnejša vprašanja in sočasno ustvariti razmere za demokratične ustanove; poziva prehodni nacionalni svet, naj sproži kar se da pregleden proces, v katerega bodo vključene vse ključne zainteresirane strani iz vseh delov države, za vzpostavitev legitimnosti in nacionalnega soglasja, kar bi onemogočilo nastanek regionalnih, etničnih ali rodovnih frakcij, ki bi spodbujale nadaljevanje nasilja; poziva prehodni nacionalni svet, naj v prehodnem procesu v smeri demokratizacije zagotovi sodelovanje celotnega spektra libijske družbe ter okrepi vlogo žensk in manjšin, zlasti s spodbujanjem njihove udeležbe v civilne družbi, medijih, političnih strankah in vseh različnih političnih in gospodarskih organih, pristojnih za sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo verodostojnost začasnega vodstva prehodnega nacionalnega sveta odvisna od tega, ali bo sposobno reševati najnujnejša vprašanja in sočasno ustvariti razmere za demokratične ustanove; poziva prehodni nacionalni svet, naj sproži kar se da pregleden proces, v katerega bodo vključene vse ključne zainteresirane strani iz vseh delov države, za vzpostavitev legitimnosti in nacionalnega soglasja, kar bi onemogočilo nastanek regionalnih, etničnih ali rodovnih frakcij, ki bi spodbujale nadaljevanje nasilja; poziva prehodni nacionalni svet, naj v prehodnem procesu v smeri demokratizacije zagotovi sodelovanje celotnega spektra libijske družbe ter okrepi vlogo žensk in manjšin, zlasti s spodbujanjem njihove udeležbe v civilne družbi, medijih, političnih strankah in vseh različnih političnih in gospodarskih organih, pristojnih za sprejemanje odločitev;

| 10. | je seznanjen z nedavnim poročilom Amnesty International in poziva prehodni nacionalni svet, naj nadzira in razoroži oborožene skupine, ustavi kršitve človekovih pravic ter razišče prijavljene primere vojnih zločinov, da bi preprečil začarani krog nasilja in maščevanja; poziva novo oblast, naj nemudoma zagotovi, da bodo centri za pridržanje pod nadzorom ministrstva za pravosodje in človekove pravice, da bodo aretacije izvajali le uradni organi in da se bodo vsi kazenski pregoni končali s pravičnim sojenjem v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z nedavnim poročilom Amnesty International in poziva prehodni nacionalni svet, naj nadzira in razoroži oborožene skupine, ustavi kršitve človekovih pravic ter razišče prijavljene primere vojnih zločinov, da bi preprečil začarani krog nasilja in maščevanja; poziva novo oblast, naj nemudoma zagotovi, da bodo centri za pridržanje pod nadzorom ministrstva za pravosodje in človekove pravice, da bodo aretacije izvajali le uradni organi in da se bodo vsi kazenski pregoni končali s pravičnim sojenjem v skladu z mednarodnimi standardi;

| 11. | je seznanjen z govorom predsednika prehodnega nacionalnega sveta Džalila v Tripoliju, kjer je naznanil, da bo Libija zmerna muslimanska država z ustavo, v kateri se bo to odražalo, in ki bo pozdravila udeležbo žensk v javnem življenju; izraža pričakovanje, da bo prehodni nacionalni svet ravnal odgovorno in izpolnil obljube glede vzpostavitve strpne, enotne in demokratične države v Libiji ter bo zaščitil univerzalne človekove pravice za vse libijske državljane ter delavce migrante in tujce; poziva prehodni nacionalni svet, naj ženske in mlade dejavno spodbuja in vključuje v politične procese za izgradnjo političnih strank in demokratičnih ustanov; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z govorom predsednika prehodnega nacionalnega sveta Džalila v Tripoliju, kjer je naznanil, da bo Libija zmerna muslimanska država z ustavo, v kateri se bo to odražalo, in ki bo pozdravila udeležbo žensk v javnem življenju; izraža pričakovanje, da bo prehodni nacionalni svet ravnal odgovorno in izpolnil obljube glede vzpostavitve strpne, enotne in demokratične države v Libiji ter bo zaščitil univerzalne človekove pravice za vse libijske državljane ter delavce migrante in tujce; poziva prehodni nacionalni svet, naj ženske in mlade dejavno spodbuja in vključuje v politične procese za izgradnjo političnih strank in demokratičnih ustanov;

| 12. | poziva prehodni nacionalni svet, naj nemudoma sproži sodne postopke in začne postopek nacionalne sprave; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pošlje ustrezno usposobljene strokovnjake za mediacijo in dialog, ki bodo pomagali prehodnemu nacionalnemu svetu in usposabljali še druge tamkajšnje akterje; |
| --- | --- |

12.

poziva prehodni nacionalni svet, naj nemudoma sproži sodne postopke in začne postopek nacionalne sprave; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pošlje ustrezno usposobljene strokovnjake za mediacijo in dialog, ki bodo pomagali prehodnemu nacionalnemu svetu in usposabljali še druge tamkajšnje akterje;

| 13. | poudarja pomen preiskave vseh kršitev človekovih pravic ne glede na kršitelja; meni, da bi to moral biti pomemben del procesa sprave v državi, ki ga bodo vodili Libijci sami; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen preiskave vseh kršitev človekovih pravic ne glede na kršitelja; meni, da bi to moral biti pomemben del procesa sprave v državi, ki ga bodo vodili Libijci sami;

| 14. | poziva vse sile prehodnega nacionalnega sveta, naj pri ravnanju z vojnimi ujetniki – preostalimi Gadafijevimi borci in plačanci – upoštevajo mednarodno humanitarno pravo; prehodni nacionalni svet odločno poziva, naj nemudoma izpusti afriške delavce migrante in temnopolte Libijce, ki so bili samovoljno pridržani, češ da so Gadafijevi plačanci, ter storilce zločinov privede pred neodvisno sodišče; |
| --- | --- |

14.

poziva vse sile prehodnega nacionalnega sveta, naj pri ravnanju z vojnimi ujetniki – preostalimi Gadafijevimi borci in plačanci – upoštevajo mednarodno humanitarno pravo; prehodni nacionalni svet odločno poziva, naj nemudoma izpusti afriške delavce migrante in temnopolte Libijce, ki so bili samovoljno pridržani, češ da so Gadafijevi plačanci, ter storilce zločinov privede pred neodvisno sodišče;

| 15. | poziva prehodni nacionalni svet, naj zaščiti pravice manjšine in ranljivih skupin, med njimi številnih migrantov iz podsaharske Afrike, ki so žrtve nadlegovanja samo zaradi barve kože, in naj poskrbi za varstvo in evakuacijo migrantov, ki se še vedno nahajajo v centrih Mednarodne organizacije za migracije ali v različnih začasnih taboriščih; ob tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prehodnemu nacionalnemu svetu zagotovi evropsko podporo na področju mediacije, da bo odziv v teh nujnih razmerah v skladu s človekovimi pravicami in človekoljubnimi standardi; poziva države članice EU in Komisijo k pomoči pri ponovni namestitvi beguncev, ki so še vedno v taboriščih ob tunizijski in drugih mejah, potem ko so zbežali pred spopadi, ob vrnitvi v Libijo pa bi bila njihova življenja lahko ogrožena; |
| --- | --- |

15.

poziva prehodni nacionalni svet, naj zaščiti pravice manjšine in ranljivih skupin, med njimi številnih migrantov iz podsaharske Afrike, ki so žrtve nadlegovanja samo zaradi barve kože, in naj poskrbi za varstvo in evakuacijo migrantov, ki se še vedno nahajajo v centrih Mednarodne organizacije za migracije ali v različnih začasnih taboriščih; ob tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prehodnemu nacionalnemu svetu zagotovi evropsko podporo na področju mediacije, da bo odziv v teh nujnih razmerah v skladu s človekovimi pravicami in človekoljubnimi standardi; poziva države članice EU in Komisijo k pomoči pri ponovni namestitvi beguncev, ki so še vedno v taboriščih ob tunizijski in drugih mejah, potem ko so zbežali pred spopadi, ob vrnitvi v Libijo pa bi bila njihova življenja lahko ogrožena;

| 16. | poudarja, da je revolucijo začel libijski narod, ki tudi utira pot naprej; meni, da mora prihodnost Libije ostati čvrsto v njegovih rokah, saj bo to zagotovilo polno suverenost te države; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je revolucijo začel libijski narod, ki tudi utira pot naprej; meni, da mora prihodnost Libije ostati čvrsto v njegovih rokah, saj bo to zagotovilo polno suverenost te države;

| 17. | poudarja, da bodo Združeni narodi imeli usklajevalno vlogo, da bi zagotovili mednarodno podporo političnega prehoda v Libiji in obnovo države, skladno s pričakovanji, ki jih je Libija izrazila na konferenci v Parizu; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bodo Združeni narodi imeli usklajevalno vlogo, da bi zagotovili mednarodno podporo političnega prehoda v Libiji in obnovo države, skladno s pričakovanji, ki jih je Libija izrazila na konferenci v Parizu;

| 18. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj zagotovijo pomoč za reformo libijskega varnostnega sektorja, vključno s policijskimi in oboroženimi silami, za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo nekdanjih bojevnikov, pa tudi za strožji nadzor na mejah in nad trgovino z orožjem v sodelovanju s sosednjimi državami; je še posebej zaskrbljen zaradi izredno velikih količin orožja v posesti bojevnikov in civilistov, saj to ogroža prebivalstvo, zlasti ranljive skupine, kot so ženske in otroci; |
| --- | --- |

18.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj zagotovijo pomoč za reformo libijskega varnostnega sektorja, vključno s policijskimi in oboroženimi silami, za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo nekdanjih bojevnikov, pa tudi za strožji nadzor na mejah in nad trgovino z orožjem v sodelovanju s sosednjimi državami; je še posebej zaskrbljen zaradi izredno velikih količin orožja v posesti bojevnikov in civilistov, saj to ogroža prebivalstvo, zlasti ranljive skupine, kot so ženske in otroci;

| 19. | poudarja, da je uspešen zaključek libijskega konflikta pomemben za regijo, pa tudi širše za arabsko pomlad; poziva druge voditelje v regiji, naj jim bo Libija v opomin, da bodo ustrezno pozornost in skrb namenili vse številnejšim gibanjem, s katerimi ljudje zahtevajo spoštovanje njihovih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je uspešen zaključek libijskega konflikta pomemben za regijo, pa tudi širše za arabsko pomlad; poziva druge voditelje v regiji, naj jim bo Libija v opomin, da bodo ustrezno pozornost in skrb namenili vse številnejšim gibanjem, s katerimi ljudje zahtevajo spoštovanje njihovih pravic in svoboščin;

| 20. | poziva prehodni nacionalni svet, naj se v domačih strateških gospodarskih sektorjih ravna po visokih standardih preglednosti, da bo od libijskih naravnih virov korist imelo vse libijsko prebivalstvo; |
| --- | --- |

20.

poziva prehodni nacionalni svet, naj se v domačih strateških gospodarskih sektorjih ravna po visokih standardih preglednosti, da bo od libijskih naravnih virov korist imelo vse libijsko prebivalstvo;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje, Afriški uniji, Arabski ligi in libijskemu prehodnemu nacionalnemu svetu. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje, Afriški uniji, Arabski ligi in libijskemu prehodnemu nacionalnemu svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0095.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0020.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/118

---

Četrtek, 15. september 2011Razmere v Siriji

P7_TA(2011)0387

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji

2013/C 51 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki z dne 7. julija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki z dne 7. julija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta o razmerah v Siriji in odzivu mednarodne skupnosti z dne 19. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta o razmerah v Siriji in odzivu mednarodne skupnosti z dne 19. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/522/SZVP o spremembi Sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji, Sklepa Sveta 2011/523/EU o delni prekinitvi izvajanja Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko ter Uredbe Sveta (EU) št. 878/2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji z dne 2. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/522/SZVP o spremembi Sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji, Sklepa Sveta 2011/523/EU o delni prekinitvi izvajanja Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko ter Uredbe Sveta (EU) št. 878/2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji z dne 2. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 8. in 31. julija, 1., 4., 18., 19., 23. in 30. avgusta ter 2. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 8. in 31. julija, 1., 4., 18., 19., 23. in 30. avgusta ter 2. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Siriji z dne 18. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Siriji z dne 18. julija 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila o novem odzivu na spremembe v sosedstvu z dne 25. maja 2011, ki sta ga Evropska komisija in visoka predstavnica Unije naslovili na Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila o novem odzivu na spremembe v sosedstvu z dne 25. maja 2011, ki sta ga Evropska komisija in visoka predstavnica Unije naslovili na Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Organizacije združenih narodov z dne 3. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Organizacije združenih narodov z dne 3. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 23. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 23. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Sirija,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 in čeprav je vlada 21. aprila 2011 preklicala izredne razmere, sistematične usmrtitve, nasilje in mučenja zaskrbljujoče stopnjujejo, sirska vojska in varnostne sile pa se odzivajo z načrtnimi uboji, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker je po ocenah Združenih narodov življenje izgubilo več kot 2 600 ljudi, še več pa je bilo ranjenih in na tisoče pridržanih, |
| --- | --- |

A.

ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 in čeprav je vlada 21. aprila 2011 preklicala izredne razmere, sistematične usmrtitve, nasilje in mučenja zaskrbljujoče stopnjujejo, sirska vojska in varnostne sile pa se odzivajo z načrtnimi uboji, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker je po ocenah Združenih narodov življenje izgubilo več kot 2 600 ljudi, še več pa je bilo ranjenih in na tisoče pridržanih,

| B. | ker je misija za ugotavljanje dejstev visoke komisarke za človekove pravice z dne 19. avgusta 2011 odkrila dokaze o stotinah samovoljnih usmrtitev, uporabi pravega streliva proti protestnikom, razširjeni uporabi ostrostrelcev med protesti, pridržanju in mučenju ljudi vseh starosti, blokadah mest s strani varnostnih sil in uničevanju vodnih virov, |
| --- | --- |

B.

ker je misija za ugotavljanje dejstev visoke komisarke za človekove pravice z dne 19. avgusta 2011 odkrila dokaze o stotinah samovoljnih usmrtitev, uporabi pravega streliva proti protestnikom, razširjeni uporabi ostrostrelcev med protesti, pridržanju in mučenju ljudi vseh starosti, blokadah mest s strani varnostnih sil in uničevanju vodnih virov,

| C. | ker se je vlada Sirske arabske republike zavezala izvajanju demokratičnih in družbenih reform, vendar ni storila vsega potrebnega, da bi te zaveze izpolnila, |
| --- | --- |

C.

ker se je vlada Sirske arabske republike zavezala izvajanju demokratičnih in družbenih reform, vendar ni storila vsega potrebnega, da bi te zaveze izpolnila,

| D. | ker so se številni Sirci zaradi nasilja in pregona primorani soočati s čedalje slabšimi humanitarnimi razmerami; ker si sosednje države in mednarodna skupnost zelo prizadevajo preprečiti nadaljnje slabšanje in zaostritev humanitarne krize, |
| --- | --- |

D.

ker so se številni Sirci zaradi nasilja in pregona primorani soočati s čedalje slabšimi humanitarnimi razmerami; ker si sosednje države in mednarodna skupnost zelo prizadevajo preprečiti nadaljnje slabšanje in zaostritev humanitarne krize,

| E. | ker kriza v Siriji ogroža stabilnost in varnost vsega Bližnjega vzhoda, |
| --- | --- |

E.

ker kriza v Siriji ogroža stabilnost in varnost vsega Bližnjega vzhoda,

| F. | ker je EU zaradi stopnjevanja okrutnega pohoda sirskega režima proti svojemu prebivalstvu zoper ta režim sprejela omejevalne ukrepe in ker razmišlja, da bi jih še zaostrila, |
| --- | --- |

F.

ker je EU zaradi stopnjevanja okrutnega pohoda sirskega režima proti svojemu prebivalstvu zoper ta režim sprejela omejevalne ukrepe in ker razmišlja, da bi jih še zaostrila,

| G. | ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009; ker je Svet sklenil, da na tem področju ne bo sprejel dodatnih ukrepov ter da bo delno prekinil izvajanje veljavnega sporazuma o sodelovanju, |
| --- | --- |

G.

ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009; ker je Svet sklenil, da na tem področju ne bo sprejel dodatnih ukrepov ter da bo delno prekinil izvajanje veljavnega sporazuma o sodelovanju,

| H. | ker novi pristop, ki ga kot odziv na spremembe v sosedstvu predlagata Evropska komisija in visoka predstavnica Unije, temelji na vzajemni odgovornosti in skupni zavezanosti temeljnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

H.

ker novi pristop, ki ga kot odziv na spremembe v sosedstvu predlagata Evropska komisija in visoka predstavnica Unije, temelji na vzajemni odgovornosti in skupni zavezanosti temeljnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| I. | ker je Svet ZN za človekove pravice 23. avgusta 2011 sprejel resolucijo, ki poziva k napotitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije, da bi raziskala kršitve človekovih pravic v Siriji, ki bi lahko dobile razsežnosti zločinov proti človečnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je Svet ZN za človekove pravice 23. avgusta 2011 sprejel resolucijo, ki poziva k napotitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije, da bi raziskala kršitve človekovih pravic v Siriji, ki bi lahko dobile razsežnosti zločinov proti človečnosti,

| 1. | ostro obsoja stopnjevanje nasilja proti mirnim protestnikom ter nasilno in sistematično preganjanje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; izraža globoko zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, zunajsodnimi usmrtitvami, samovoljnim pridržanjem, izginotji in mučenjem; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja stopnjevanje nasilja proti mirnim protestnikom ter nasilno in sistematično preganjanje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; izraža globoko zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, zunajsodnimi usmrtitvami, samovoljnim pridržanjem, izginotji in mučenjem;

| 2. | izreka iskreno sožalje družinam žrtev in izraža solidarnost s sirskim prebivalstvom, ki se bori za svoje pravice, občuduje njegov pogum in odločnost ter globoko podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstva za boljše gospodarske in socialne razmere; |
| --- | --- |

2.

izreka iskreno sožalje družinam žrtev in izraža solidarnost s sirskim prebivalstvom, ki se bori za svoje pravice, občuduje njegov pogum in odločnost ter globoko podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstva za boljše gospodarske in socialne razmere;

| 3. | podpira sklepe, ki jih je Svet sprejel 18. julija 2011 in ki navajajo, da sirski režim, s tem ko se je odločil za represijo, namesto da bi izpolnil obljube o obsežnih reformah, spodkopava lastno legitimnost; poziva predsednika Bašarja Al Asada in člane njegovega režima, naj nemudoma zapustijo oblast, in zavrača nekaznovanost; |
| --- | --- |

3.

podpira sklepe, ki jih je Svet sprejel 18. julija 2011 in ki navajajo, da sirski režim, s tem ko se je odločil za represijo, namesto da bi izpolnil obljube o obsežnih reformah, spodkopava lastno legitimnost; poziva predsednika Bašarja Al Asada in člane njegovega režima, naj nemudoma zapustijo oblast, in zavrača nekaznovanost;

| 4. | poziva k takojšnji ustavitvi nasilnega ukrepanja proti miroljubnim protestnikom in nadlegovanja njihovih družin, k izpustitvi vseh pridržanih protestnikov, političnih zapornikov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev ter k omogočitvi neomejenega dostopa v državo mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice, pa tudi mednarodnim medijem; poziva sirske oblasti, naj odpravijo vladno cenzuro lokalnih in tujih tiskanih medijev, vladni nadzor nad časopisi in drugimi tiskanimi mediji ter omejitve na internetu in v mobilnih komunikacijskih omrežjih; |
| --- | --- |

4.

poziva k takojšnji ustavitvi nasilnega ukrepanja proti miroljubnim protestnikom in nadlegovanja njihovih družin, k izpustitvi vseh pridržanih protestnikov, političnih zapornikov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev ter k omogočitvi neomejenega dostopa v državo mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice, pa tudi mednarodnim medijem; poziva sirske oblasti, naj odpravijo vladno cenzuro lokalnih in tujih tiskanih medijev, vladni nadzor nad časopisi in drugimi tiskanimi mediji ter omejitve na internetu in v mobilnih komunikacijskih omrežjih;

| 5. | ponovno zahteva neodvisno, pregledno in učinkovito preiskavo pobojev, aretacij, samovoljnih pridržanj ter domnevnih prisilnih izginotij in primerov mučenja s strani sirskih varnostnih sil, s katero bi zagotovili, da bodo storilci za ta dejanja odgovarjali; v zvezi s tem pozdravlja resolucijo, ki jo je pred kratkim sprejel Svet ZN za človekove pravice in ki poziva k napotitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije v Sirijo, da bi preučila vse domnevne kršitve mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, ki jih je režim zagrešil od marca 2011, da bi ugotovili dejstva in okoliščine teh zločinov in kršitev, odkrili odgovorne in zagotovili, da bodo kršitelji odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

5.

ponovno zahteva neodvisno, pregledno in učinkovito preiskavo pobojev, aretacij, samovoljnih pridržanj ter domnevnih prisilnih izginotij in primerov mučenja s strani sirskih varnostnih sil, s katero bi zagotovili, da bodo storilci za ta dejanja odgovarjali; v zvezi s tem pozdravlja resolucijo, ki jo je pred kratkim sprejel Svet ZN za človekove pravice in ki poziva k napotitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije v Sirijo, da bi preučila vse domnevne kršitve mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, ki jih je režim zagrešil od marca 2011, da bi ugotovili dejstva in okoliščine teh zločinov in kršitev, odkrili odgovorne in zagotovili, da bodo kršitelji odgovarjali za svoja dejanja;

| 6. | obenem poziva k takojšnemu, poštenemu in vključujočemu političnemu procesu, pri katerem bi sodelovali vsi demokratični politični akterji in organizacije civilne družbe ter ki bi utegnil biti podlaga za miroljuben in nepreklicen prehod Sirije v demokracijo; v zvezi s tem pozdravlja izjavo predsednika varnostnega sveta ZN z dne 3. avgusta 2011, v kateri poudarja, da je edina rešitev za sedanjo krizo v Siriji vključujoč politični proces pod sirskim vodstvom; poziva članice varnostnega sveta ZN, predvsem Rusijo in Kitajsko, naj sprejmejo resolucijo, v kateri bi obsodile uporabo smrtonosne sile, h kateri se zateka sirski režim, ter zahtevale, da se konča, v nasprotnem primeru pa uvedle sankcije; je seznanjen s srečanjem generalnega sekretarja Arabske lige s sirskimi oblastmi ter upa, da bo prineslo oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

6.

obenem poziva k takojšnemu, poštenemu in vključujočemu političnemu procesu, pri katerem bi sodelovali vsi demokratični politični akterji in organizacije civilne družbe ter ki bi utegnil biti podlaga za miroljuben in nepreklicen prehod Sirije v demokracijo; v zvezi s tem pozdravlja izjavo predsednika varnostnega sveta ZN z dne 3. avgusta 2011, v kateri poudarja, da je edina rešitev za sedanjo krizo v Siriji vključujoč politični proces pod sirskim vodstvom; poziva članice varnostnega sveta ZN, predvsem Rusijo in Kitajsko, naj sprejmejo resolucijo, v kateri bi obsodile uporabo smrtonosne sile, h kateri se zateka sirski režim, ter zahtevale, da se konča, v nasprotnem primeru pa uvedle sankcije; je seznanjen s srečanjem generalnega sekretarja Arabske lige s sirskimi oblastmi ter upa, da bo prineslo oprijemljive rezultate;

| 7. | je zadovoljen, da je Svet 2. septembra 2011 zoper sirski režim sprejel nove omejevalne ukrepe, ki zajemajo tudi prepoved uvoza surove nafte v EU ter uvrstitev štirih Sircev in treh subjektov na seznam tistih, ki jim preti zamrznitev premoženja in prepoved potovanja; zahteva pa dodatne ukrepe, ki bi bili usmerjeni proti režimu, a bi imeli kolikor mogoče majhen negativen vpliv na življenjske razmere prebivalstva; poziva EU, naj pri odnosih s sirskimi oblastmi nastopa enotno; |
| --- | --- |

7.

je zadovoljen, da je Svet 2. septembra 2011 zoper sirski režim sprejel nove omejevalne ukrepe, ki zajemajo tudi prepoved uvoza surove nafte v EU ter uvrstitev štirih Sircev in treh subjektov na seznam tistih, ki jim preti zamrznitev premoženja in prepoved potovanja; zahteva pa dodatne ukrepe, ki bi bili usmerjeni proti režimu, a bi imeli kolikor mogoče majhen negativen vpliv na življenjske razmere prebivalstva; poziva EU, naj pri odnosih s sirskimi oblastmi nastopa enotno;

| 8. | je zadovoljen s humanitarno pomočjo, ki jo sirske sosede, zlasti Turčija, zagotavljajo tamkajšnjim beguncem; poziva EU in države članice, naj še naprej sodelujejo s članicami varnostnega sveta ZN, sirskimi sosedami, Arabsko ligo ter drugimi mednarodnimi akterji in nevladnimi organizacijami, da bi preprečili morebitno razširitev krize v Siriji, tudi humanitarne, na druga območja v tej regiji in zaostritev humanitarne krize znotraj države; |
| --- | --- |

8.

je zadovoljen s humanitarno pomočjo, ki jo sirske sosede, zlasti Turčija, zagotavljajo tamkajšnjim beguncem; poziva EU in države članice, naj še naprej sodelujejo s članicami varnostnega sveta ZN, sirskimi sosedami, Arabsko ligo ter drugimi mednarodnimi akterji in nevladnimi organizacijami, da bi preprečili morebitno razširitev krize v Siriji, tudi humanitarne, na druga območja v tej regiji in zaostritev humanitarne krize znotraj države;

| 9. | pozdravlja, da sta Turčija in Savdska Arabija obsodili sirski režim; obžaluje, da Iran še vedno podpira režim predsednika Al Asada; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da sta Turčija in Savdska Arabija obsodili sirski režim; obžaluje, da Iran še vedno podpira režim predsednika Al Asada;

| 10. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, Svet in Komisijo, naj nadalje spodbujajo in podpirajo nastanek organiziranih sirskih demokratičnih opozicijskih sil v državi in zunaj nje; |
| --- | --- |

10.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, Svet in Komisijo, naj nadalje spodbujajo in podpirajo nastanek organiziranih sirskih demokratičnih opozicijskih sil v državi in zunaj nje;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentov držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, administraciji in kongresu ZDA, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentov držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, administraciji in kongresu ZDA, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0333.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/121

---

Četrtek, 15. september 2011Odpravljanje neskladnosti med protikorupcijsko zakonodajo in realnostjo

P7_TA(2011)0388

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji

2013/C 51 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu ter Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (KOM(2011)0308) in Sklepa Komisije (C(2011)3673) o uvedbi mehanizma EU za poročanje o boju proti korupciji (Poročilo EU o preprečevanju korupcije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu ter Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (KOM(2011)0308) in Sklepa Komisije (C(2011)3673) o uvedbi mehanizma EU za poročanje o boju proti korupciji (Poročilo EU o preprečevanju korupcije),

| — | ob upoštevanju členov 67(3) in 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter stockholmskega programa Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67(3) in 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter stockholmskega programa Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje,

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (2),

| — | ob upoštevanju konvencije EU, oblikovane na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (3) ter protokola EU, oblikovanega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki obsoja goljufije in korupcijo, ki vplivajo na finančne interese EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije EU, oblikovane na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (3) ter protokola EU, oblikovanega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki obsoja goljufije in korupcijo, ki vplivajo na finančne interese EU (4),

| — | ob upoštevanju konvencije EU, oblikovane na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji, ki zadeva uradnike Evropskih skupnosti ali uradnike držav članic Evropske unije, o obsodbi goljufij in korupcije, ki ne zadevajo finančnih interesov EU (5); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije EU, oblikovane na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji, ki zadeva uradnike Evropskih skupnosti ali uradnike držav članic Evropske unije, o obsodbi goljufij in korupcije, ki ne zadevajo finančnih interesov EU (5);

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je korupcija zelo hudo kaznivo dejanje s čezmejnimi razsežnostmi in pogostimi posledicami znotraj in zunaj meja EU in ker ima Evropska unija pravico delovati na protikorupcijskem področju; |
| --- | --- |

A.

ker je korupcija zelo hudo kaznivo dejanje s čezmejnimi razsežnostmi in pogostimi posledicami znotraj in zunaj meja EU in ker ima Evropska unija pravico delovati na protikorupcijskem področju;

| B. | ker člen 67 PDEU določa obveznost Unije, da zagotavlja visoko raven varnosti, vključno s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu ter približevanjem kazenskih zakonodaj, in ker člen 83 PDEU določa, da je korupcija posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami; |
| --- | --- |

B.

ker člen 67 PDEU določa obveznost Unije, da zagotavlja visoko raven varnosti, vključno s preprečevanjem kriminala in bojem proti njemu ter približevanjem kazenskih zakonodaj, in ker člen 83 PDEU določa, da je korupcija posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami;

| C. | ker je v stockholmskem programu (4.1) korupcija na seznamu čezmejnega kriminala, ki ogroža notranjo varnost Unije in zahteva jasen in celovit odziv; |
| --- | --- |

C.

ker je v stockholmskem programu (4.1) korupcija na seznamu čezmejnega kriminala, ki ogroža notranjo varnost Unije in zahteva jasen in celovit odziv;

| D. | ker štiri petine državljanov EU meni, da je korupcija hud problem v njihovi državi članici (Eurobarometer iz leta 2009 o odnosu Evropejcev do korupcije) in ker je 88 % vprašanih leta 2008 v javnem posvetovanju o stockholmskem programu dejalo, da bi EU morala narediti več proti korupciji; |
| --- | --- |

D.

ker štiri petine državljanov EU meni, da je korupcija hud problem v njihovi državi članici (Eurobarometer iz leta 2009 o odnosu Evropejcev do korupcije) in ker je 88 % vprašanih leta 2008 v javnem posvetovanju o stockholmskem programu dejalo, da bi EU morala narediti več proti korupciji;

| E. | ker je vsako leto zaradi korupcije izgubljenih približno 120 milijard EUR, kar je en odstotek BDP EU (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

E.

ker je vsako leto zaradi korupcije izgubljenih približno 120 milijard EUR, kar je en odstotek BDP EU (KOM(2011)0308);

| F. | ker korupcija spodkopava pravno državo, vodi v zlorabo javnih sredstev na splošno in sredstev davkoplačevalcev EU in izkrivljanje trga, saj je vplivala tudi na sedanjo gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

F.

ker korupcija spodkopava pravno državo, vodi v zlorabo javnih sredstev na splošno in sredstev davkoplačevalcev EU in izkrivljanje trga, saj je vplivala tudi na sedanjo gospodarsko krizo;

| G. | ker gospodarsko okrevanje držav članic, ki jih je prizadela gospodarska in finančna kriza, ovirajo korupcija, utaja davkov, davčne goljufije in druga kazniva dejanja na gospodarskem področju; ker je v primeru splošne deregulacije in privatizacije izjemno visoko tveganje korupcije, ki se ji je treba zoperstaviti z vsemi sredstvi; |
| --- | --- |

G.

ker gospodarsko okrevanje držav članic, ki jih je prizadela gospodarska in finančna kriza, ovirajo korupcija, utaja davkov, davčne goljufije in druga kazniva dejanja na gospodarskem področju; ker je v primeru splošne deregulacije in privatizacije izjemno visoko tveganje korupcije, ki se ji je treba zoperstaviti z vsemi sredstvi;

| H. | ker korupcija povzroča socialno škodo, saj jo kriminalne organizacije uporabljajo za zagrešitev drugih hudih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z mamili in ljudmi (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

H.

ker korupcija povzroča socialno škodo, saj jo kriminalne organizacije uporabljajo za zagrešitev drugih hudih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z mamili in ljudmi (KOM(2011)0308);

| I. | ker je pri nekaterih voditeljih in nosilcih odločanja opaziti pomanjkanje odločne politične zavezanosti za boj proti korupciji v vseh njenih oblikah in ker je izvajanje protikorupcijske zakonodaje v državah članicah neenako in na splošno nezadovoljivo (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

I.

ker je pri nekaterih voditeljih in nosilcih odločanja opaziti pomanjkanje odločne politične zavezanosti za boj proti korupciji v vseh njenih oblikah in ker je izvajanje protikorupcijske zakonodaje v državah članicah neenako in na splošno nezadovoljivo (KOM(2011)0308);

| J. | ker tri države članice EU še niso ratificirale kazenskopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji, dvanajst jih še ni ratificiralo njenega dodatnega protokola ter sedem jih še ni ratificiralo civilnopravne konvencije o korupciji; ker tri države članice še niso ratificirale konvencije Združenih narodov proti korupciji ter pet držav članic EU še ni ratificiralo konvencije OECD o boju proti podkupovanju; |
| --- | --- |

J.

ker tri države članice EU še niso ratificirale kazenskopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji, dvanajst jih še ni ratificiralo njenega dodatnega protokola ter sedem jih še ni ratificiralo civilnopravne konvencije o korupciji; ker tri države članice še niso ratificirale konvencije Združenih narodov proti korupciji ter pet držav članic EU še ni ratificiralo konvencije OECD o boju proti podkupovanju;

| K. | ker zaznavanje korupcije resno spodkopava medsebojno zaupanje med državami članicami ter tako vpliva na sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

K.

ker zaznavanje korupcije resno spodkopava medsebojno zaupanje med državami članicami ter tako vpliva na sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev;

| L. | ker ostaja sodelovanje na področju pravosodja v primerih korupcije čezmejnih razsežnosti zapleteno in počasno; |
| --- | --- |

L.

ker ostaja sodelovanje na področju pravosodja v primerih korupcije čezmejnih razsežnosti zapleteno in počasno;

| M. | ker lahko korupcija, če se z njo ne spoprimemo na pravi način in takoj, spodkopa zaupanje v demokratične institucije in oslabi odgovornost političnih voditeljev (KOM(2011)0308); |
| --- | --- |

M.

ker lahko korupcija, če se z njo ne spoprimemo na pravi način in takoj, spodkopa zaupanje v demokratične institucije in oslabi odgovornost političnih voditeljev (KOM(2011)0308);

| N. | ker je korupcija ohranjala na oblasti mnogo diktatorskih režimov in jim omogočala preliv velikih denarnih zneskov na račune v tujih bankah, tudi evropskih; ker morajo države članice okrepiti svoja prizadevanja za odkrivanje in zamrznitev ukradenega tujega premoženja, da se lahko vrne zakonitim lastnikom; |
| --- | --- |

N.

ker je korupcija ohranjala na oblasti mnogo diktatorskih režimov in jim omogočala preliv velikih denarnih zneskov na račune v tujih bankah, tudi evropskih; ker morajo države članice okrepiti svoja prizadevanja za odkrivanje in zamrznitev ukradenega tujega premoženja, da se lahko vrne zakonitim lastnikom;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija 6. junija 2011 sprejela protikorupcijski sveženj (6), ki vsebuje sporočilo o boju proti korupciji v EU in sklep o oblikovanju poročila o preprečevanju korupcije v EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija 6. junija 2011 sprejela protikorupcijski sveženj (6), ki vsebuje sporočilo o boju proti korupciji v EU in sklep o oblikovanju poročila o preprečevanju korupcije v EU;

| 2. | poziva Komisijo, naj v okviru svoje varnostne agende za prihodnja leta prednostno obravnava boj proti korupciji ter temu nameni tudi človeške vire; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj v okviru svoje varnostne agende za prihodnja leta prednostno obravnava boj proti korupciji ter temu nameni tudi človeške vire;

| 3. | poziva Komisijo, naj prek svojega mehanizma poročanja ključno pozornost nameni izvajanju protikorupcijske zakonodaje in odvračilnih sankcij, vključno s tistimi, ki so jih določili organi kazenskega pregona in sodstvo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj prek svojega mehanizma poročanja ključno pozornost nameni izvajanju protikorupcijske zakonodaje in odvračilnih sankcij, vključno s tistimi, ki so jih določili organi kazenskega pregona in sodstvo;

| 4. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za prevzem in izvajanje protikorupcijske zakonodaje v EU, vključno z odvračilnimi sankcijami, ter naj sprejme ukrepe za spodbujanje držav članic, da bodo prevzele in izvajale pomembne mednarodne in regionalne protikorupcijske instrumente; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za prevzem in izvajanje protikorupcijske zakonodaje v EU, vključno z odvračilnimi sankcijami, ter naj sprejme ukrepe za spodbujanje držav članic, da bodo prevzele in izvajale pomembne mednarodne in regionalne protikorupcijske instrumente;

| 5. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju mehanizma poročanja EU o boju proti korupciji zagotovi, da bodo v skupini strokovnjakov ter mreži raziskovalcev tudi neodvisni strokovnjaki, da bodo vsi strokovnjaki dokazano pošteni, ugledni in strokovno podkovani ter da bodo prisotne tudi različne organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju mehanizma poročanja EU o boju proti korupciji zagotovi, da bodo v skupini strokovnjakov ter mreži raziskovalcev tudi neodvisni strokovnjaki, da bodo vsi strokovnjaki dokazano pošteni, ugledni in strokovno podkovani ter da bodo prisotne tudi različne organizacije civilne družbe;

| 6. | zahteva, naj Komisija preuči možnost, da bi zaradi nujnosti reševanja tega vprašanja zaradi sedanje gospodarske krize v mnogih državah članicah predložila vmesna protikorupcijska poročila pred letom 2013; |
| --- | --- |

6.

zahteva, naj Komisija preuči možnost, da bi zaradi nujnosti reševanja tega vprašanja zaradi sedanje gospodarske krize v mnogih državah članicah predložila vmesna protikorupcijska poročila pred letom 2013;

| 7. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 83(1) PDEU sprejme minimalna pravila o opredelitvi korupcije in sankcij zanjo, glede na njene čezmejne razsežnosti in posledice za notranji trg; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj na podlagi člena 83(1) PDEU sprejme minimalna pravila o opredelitvi korupcije in sankcij zanjo, glede na njene čezmejne razsežnosti in posledice za notranji trg;

| 8. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v državah članicah ni napredka pri izvajanju okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju; poziva države članice, naj prevzamejo in izvajajo določbe tega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v državah članicah ni napredka pri izvajanju okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju; poziva države članice, naj prevzamejo in izvajajo določbe tega okvirnega sklepa;

| 9. | poziva Svet in države članice, naj v celoti izvajajo konvencije EU iz leta 1995 in 1997 o obsodbi goljufij in korupcije; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in države članice, naj v celoti izvajajo konvencije EU iz leta 1995 in 1997 o obsodbi goljufij in korupcije;

| 10. | predlaga Komisiji, naj sprejme nadaljnje ukrepe na ravni EU za usklajevanje zakonodaje o zaščiti informatorjev (vključno z zaščito pred tožbami zaradi obrekovanju in klevet ter kazenskimi obtožbami) ter kaznovanju nezakonitega prisvajanja premoženja; |
| --- | --- |

10.

predlaga Komisiji, naj sprejme nadaljnje ukrepe na ravni EU za usklajevanje zakonodaje o zaščiti informatorjev (vključno z zaščito pred tožbami zaradi obrekovanju in klevet ter kazenskimi obtožbami) ter kaznovanju nezakonitega prisvajanja premoženja;

| 11. | poziva vse institucije EU, tudi agencije EU in države članice, naj z oblikovanjem kodeksov obnašanja ali izboljšanjem že obstoječih zagotovijo več preglednosti, z jasnimi pravili o navzkrižju interesov, ter naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje korupcije in boj proti njej pri njenem prodiranju v politiko in medije, tudi z večjo preglednostjo in nadzorom nad financiranjem in vlaganjem sredstev; |
| --- | --- |

11.

poziva vse institucije EU, tudi agencije EU in države članice, naj z oblikovanjem kodeksov obnašanja ali izboljšanjem že obstoječih zagotovijo več preglednosti, z jasnimi pravili o navzkrižju interesov, ter naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje korupcije in boj proti njej pri njenem prodiranju v politiko in medije, tudi z večjo preglednostjo in nadzorom nad financiranjem in vlaganjem sredstev;

| 12. | poziva države članice, naj finančne in človeške vire vlagajo v boj proti korupciji; poudarja, da morajo države članice pri preiskovanju in kazenskem preganjanju kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo, sodelovati z Europolom, Eurojustom in OLAF; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj finančne in človeške vire vlagajo v boj proti korupciji; poudarja, da morajo države članice pri preiskovanju in kazenskem preganjanju kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo, sodelovati z Europolom, Eurojustom in OLAF;

| 13. | poziva Komisijo in Eurojust, naj v primerih čezmejne korupcije zagotovita učinkovitejšo in hitrejšo izmenjavo dokumentov in informacij med nacionalnimi sodišči; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Eurojust, naj v primerih čezmejne korupcije zagotovita učinkovitejšo in hitrejšo izmenjavo dokumentov in informacij med nacionalnimi sodišči;

| 14. | poziva Svet, naj zagotovi potrebno politično voljo, ki jo v nekaterih državah članicah sedaj primanjkuje, za boj proti korupciji in izvajanje ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v svojem protikorupcijskem svežnju in širšem svežnju o zaščiti zakonitega gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj zagotovi potrebno politično voljo, ki jo v nekaterih državah članicah sedaj primanjkuje, za boj proti korupciji in izvajanje ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v svojem protikorupcijskem svežnju in širšem svežnju o zaščiti zakonitega gospodarstva;

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata, da bo sedanja mreža osrednjih nacionalnih točk proti korupciji postala učinkovitejša, ter poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o delovanju te mreže; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata, da bo sedanja mreža osrednjih nacionalnih točk proti korupciji postala učinkovitejša, ter poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o delovanju te mreže;

| 16. | poziva Svet in države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju; poudarja negativne posledice podkupovanja tujih uradnikov za temeljne pravice, okolje in razvojno politiko Unije; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet in države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju; poudarja negativne posledice podkupovanja tujih uradnikov za temeljne pravice, okolje in razvojno politiko Unije;

| 17. | poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo, da bo izpolnila svoje obveznosti poročanja iz konvencije ZN proti korupciji; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo, da bo izpolnila svoje obveznosti poročanja iz konvencije ZN proti korupciji;

| 18. | meni, da boj proti korupciji vključuje večjo preglednost finančnih transakcij, zlasti tistih, ki zadevajo tako imenovane offshore jurisdikcije (jurisdikcije zunaj visoko obdavčenih območij) v EU in drugod po svetu; |
| --- | --- |

18.

meni, da boj proti korupciji vključuje večjo preglednost finančnih transakcij, zlasti tistih, ki zadevajo tako imenovane offshore jurisdikcije (jurisdikcije zunaj visoko obdavčenih območij) v EU in drugod po svetu;

| 19. | poziva Svet, naj pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami (zlasti s tako imenovanimi offshore jurisdikcijami) o omogočanju izmenjave informacij o bančnih računih in finančnih transakcijah med državljani EU in družbami v teh državah, deluje skupaj s Komisijo; |
| --- | --- |

19.

poziva Svet, naj pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami (zlasti s tako imenovanimi offshore jurisdikcijami) o omogočanju izmenjave informacij o bančnih računih in finančnih transakcijah med državljani EU in družbami v teh državah, deluje skupaj s Komisijo;

| 20. | poziva Komisijo, naj bo boj proti anonimnim navideznim družbam v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost, ki omogočajo nezakonite finančne tokove, ključni element prihodnje reforme direktive proti pranju denarja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj bo boj proti anonimnim navideznim družbam v jurisdikcijah, kjer velja davčna tajnost, ki omogočajo nezakonite finančne tokove, ključni element prihodnje reforme direktive proti pranju denarja;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi močno politično usklajenost mehanizma za poročanje o boju proti korupciji z novo strategijo proti goljufijam in zakonodajno pobudo za odvzem sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, tudi v širšem svežnju o zaščiti zakonitega gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi močno politično usklajenost mehanizma za poročanje o boju proti korupciji z novo strategijo proti goljufijam in zakonodajno pobudo za odvzem sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, tudi v širšem svežnju o zaščiti zakonitega gospodarstva;

| 22. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu vsako leto poroča o izvajanju protikorupcijske politike EU ter naj vsakič, ko je potrebno in možno, predloži vmesna poročila o posebnih problemih, povezanih z bojem proti korupciji v EU; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu vsako leto poroča o izvajanju protikorupcijske politike EU ter naj vsakič, ko je potrebno in možno, predloži vmesna poročila o posebnih problemih, povezanih z bojem proti korupciji v EU;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

(2)  UL L 192, 31.7.2003, str. 54.

(3)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

(4)  UL C 313, 23.10.1996, str. 2.

(5)  UL C 195, 25.6.1997, str. 2.

(6)  Protikorupcijski zakonodajni sveženj vsebuje sporočilo o boju proti korupciji v EU, sklep o uvedbi mehanizma poročanja EU o boju proti korupciji, poročilo o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju in poročilo o načinih sodelovanja Evropske unije v skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/125 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/125

---

Četrtek, 15. september 2011Lakota v vzhodni Afriki

P7_TA(2011)0389

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o lakoti v vzhodni Afriki

2013/C 51 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah Afriškega roga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah Afriškega roga,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. avgusta 2011 o odzivu EU na lakoto v državah Afriškega roga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. avgusta 2011 o odzivu EU na lakoto v državah Afriškega roga,

| — | ob upoštevanju izida donatorske konference v Adis Abebi 25. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida donatorske konference v Adis Abebi 25. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 17. februarja 2011 o rastočih cenah hrane (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 17. februarja 2011 o rastočih cenah hrane (1),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega svetovalca generalnega sekretarja Združenih narodov Jacka Langa o pravnih vprašanjih, povezanih s piratstvom ob somalijski obali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega svetovalca generalnega sekretarja Združenih narodov Jacka Langa o pravnih vprašanjih, povezanih s piratstvom ob somalijski obali,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za dokončanje tranzicije v Somaliji, ki so ga 6. septembra 2011 sprejeli začasna somalijska zvezna vlada, regionalna uprava Puntlanda in Galmuduuga ter gibanje Ahlu Sunna Wal Jama’a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za dokončanje tranzicije v Somaliji, ki so ga 6. septembra 2011 sprejeli začasna somalijska zvezna vlada, regionalna uprava Puntlanda in Galmuduuga ter gibanje Ahlu Sunna Wal Jama’a,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je umrlo na tisoče ljudi, 750 000 grozi smrt zaradi lakote,13,3 milijona ljudi v Somaliji, Etiopiji, Keniji in Džibutiju pa nujno potrebuje pomoč v hrani v času najhujše lakote v zadnjih 60 letih, |
| --- | --- |

A.

ker je umrlo na tisoče ljudi, 750 000 grozi smrt zaradi lakote,13,3 milijona ljudi v Somaliji, Etiopiji, Keniji in Džibutiju pa nujno potrebuje pomoč v hrani v času najhujše lakote v zadnjih 60 letih,

| B. | ker je stopnja podhranjenosti ponekod več kot trikrat presega kritične mejne ravni in ker se bodo po napovedih razmere v državah Afriškega roga pred izboljšanjem še poslabšale, in sicer naj bi kriza dosegla vrhunec oktobra 2011, prvo izboljšanje pa je mogoče pričakovati šele v prvi polovici leta 2012, |
| --- | --- |

B.

ker je stopnja podhranjenosti ponekod več kot trikrat presega kritične mejne ravni in ker se bodo po napovedih razmere v državah Afriškega roga pred izboljšanjem še poslabšale, in sicer naj bi kriza dosegla vrhunec oktobra 2011, prvo izboljšanje pa je mogoče pričakovati šele v prvi polovici leta 2012,

| C. | ker lakoto v tej regiji še poslabšujejo dejavniki, ki vključujejo konflikte, redke vire, podnebne spremembe, naglo rast števila prebivalcev, pomanjkanje infrastrukture, izkrivljene vzorce trgovanja in visoke cene primarnih proizvodov, |
| --- | --- |

C.

ker lakoto v tej regiji še poslabšujejo dejavniki, ki vključujejo konflikte, redke vire, podnebne spremembe, naglo rast števila prebivalcev, pomanjkanje infrastrukture, izkrivljene vzorce trgovanja in visoke cene primarnih proizvodov,

| D. | ker je bila Somalija najbolj prizadeta, saj je več kot polovica prebivalstva odvisna od pomoči v hrani, 1,4 milijona ljudi je razseljenih, UNICEF pa poroča, da je v severni Somaliji 780 000 otrok akutno podhranjenih, |
| --- | --- |

D.

ker je bila Somalija najbolj prizadeta, saj je več kot polovica prebivalstva odvisna od pomoči v hrani, 1,4 milijona ljudi je razseljenih, UNICEF pa poroča, da je v severni Somaliji 780 000 otrok akutno podhranjenih,

| E. | ker humanitarne razmere v Somaliji še zaostrujejo posledice dvajset let trajajočega konflikta med vojskujočimi se frakcijami na tem območju; ker militantna skupina Al Šabab nadzoruje številne predele, v katerih je bila razglašena lakota, in je iz regije pregnala nekatere zahodne agencije za pomoč, kar resno otežuje prizadevanja za zagotavljanje pomoči, |
| --- | --- |

E.

ker humanitarne razmere v Somaliji še zaostrujejo posledice dvajset let trajajočega konflikta med vojskujočimi se frakcijami na tem območju; ker militantna skupina Al Šabab nadzoruje številne predele, v katerih je bila razglašena lakota, in je iz regije pregnala nekatere zahodne agencije za pomoč, kar resno otežuje prizadevanja za zagotavljanje pomoči,

| F. | ker je vlada Eritreje odločna zavrnila dostop za hrano in drugo humanitarno pomoč za svoje ljudi, |
| --- | --- |

F.

ker je vlada Eritreje odločna zavrnila dostop za hrano in drugo humanitarno pomoč za svoje ljudi,

| G. | ker se je več kot 860 000 beguncev zateklo v sosednje države, zlasti v Kenijo in Etiopijo, da bi poiskalo zatočišče, hrano in vodo, begunsko taborišče Dadaab v Keniji pa je preplavilo več kot 420 000 oseb, |
| --- | --- |

G.

ker se je več kot 860 000 beguncev zateklo v sosednje države, zlasti v Kenijo in Etiopijo, da bi poiskalo zatočišče, hrano in vodo, begunsko taborišče Dadaab v Keniji pa je preplavilo več kot 420 000 oseb,

| H. | ker je begunsko taborišče v Dadaabu sedaj največje begunsko taborišče na svetu in ker tam živi 440 000 ljudi, čeprav je bilo načrtovano za sprejem 90 000, ter ker so humanitarne razmere v taboriščih iz dneva v dan poslabšujejo, pojavljajo se izbruhi epidemij, na primer kolere in ošpic, prijavljenih pa je bilo več primerov posilstev, |
| --- | --- |

H.

ker je begunsko taborišče v Dadaabu sedaj največje begunsko taborišče na svetu in ker tam živi 440 000 ljudi, čeprav je bilo načrtovano za sprejem 90 000, ter ker so humanitarne razmere v taboriščih iz dneva v dan poslabšujejo, pojavljajo se izbruhi epidemij, na primer kolere in ošpic, prijavljenih pa je bilo več primerov posilstev,

| I. | ker je med begunci 80 % žensk in otrok, mnogi od njih pa so bili na poti v begunska taborišča ali prav v taboriščih žrtve spolnega nasilja in ustrahovanja, |
| --- | --- |

I.

ker je med begunci 80 % žensk in otrok, mnogi od njih pa so bili na poti v begunska taborišča ali prav v taboriščih žrtve spolnega nasilja in ustrahovanja,

| J. | ker je pomanjkanje zakonitosti in reda na obali povečalo piratstvo v Indijskem oceanu in močno ovira oskrbo v tej regiji, ter ker je pomorska operacija evropskih sil EUNAVFOR samo odvrnila in omejila piratstvo, ni pa odpravila osnovnih vzrokov zanj, |
| --- | --- |

J.

ker je pomanjkanje zakonitosti in reda na obali povečalo piratstvo v Indijskem oceanu in močno ovira oskrbo v tej regiji, ter ker je pomorska operacija evropskih sil EUNAVFOR samo odvrnila in omejila piratstvo, ni pa odpravila osnovnih vzrokov zanj,

| K. | ker je EU leta 2011 poleg 440 milijonov EUR od držav članic in 680 milijonov EUR dolgoročne pomoči tej regiji do leta 2013 za področje kmetijstva, razvoja podeželja in varnosti hrane namenila še 158 milijonov EUR za humanitarno pomoč, |
| --- | --- |

K.

ker je EU leta 2011 poleg 440 milijonov EUR od držav članic in 680 milijonov EUR dolgoročne pomoči tej regiji do leta 2013 za področje kmetijstva, razvoja podeželja in varnosti hrane namenila še 158 milijonov EUR za humanitarno pomoč,

| L. | ker so se voditelji Afriške unije obvezali, da bodo prispevali več kot 350 milijonov ameriških dolarjev za humanitarne operacije, |
| --- | --- |

L.

ker so se voditelji Afriške unije obvezali, da bodo prispevali več kot 350 milijonov ameriških dolarjev za humanitarne operacije,

| M. | ker je za reševanje sedanjih humanitarnih potreb in preprečitev nadaljnjega poslabšanja razmer nujen okrepljen odziv na krizo; ker Svetovni program za hrano v naslednjih šestih mesecih predvideva 190 milijonov USD primanjkljaja v svojih operacijah, povezanih z odpravljanjem posledic suše v Džibutiju, Etiopiji, Keniji in Somaliji, |
| --- | --- |

M.

ker je za reševanje sedanjih humanitarnih potreb in preprečitev nadaljnjega poslabšanja razmer nujen okrepljen odziv na krizo; ker Svetovni program za hrano v naslednjih šestih mesecih predvideva 190 milijonov USD primanjkljaja v svojih operacijah, povezanih z odpravljanjem posledic suše v Džibutiju, Etiopiji, Keniji in Somaliji,

| N. | ker je zaradi naraščajočega nakupa zemljišč v državah Afriškega roga (zlasti s strani tujih vlagateljev) tamkajšnji kmetijski in prehrambeni sistem še bolj ranljiv in ne zagotavlja obljubljenih ugodnosti, kot so delovna mesta, hrana in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi naraščajočega nakupa zemljišč v državah Afriškega roga (zlasti s strani tujih vlagateljev) tamkajšnji kmetijski in prehrambeni sistem še bolj ranljiv in ne zagotavlja obljubljenih ugodnosti, kot so delovna mesta, hrana in gospodarski razvoj,

| O. | ker so podnebne spremembe resno prizadele pridelek v tej regiji, kar je skupaj z globalnim gospodarskim nazadovanjem in naraščanjem cen hrane in goriva zaustavilo zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

O.

ker so podnebne spremembe resno prizadele pridelek v tej regiji, kar je skupaj z globalnim gospodarskim nazadovanjem in naraščanjem cen hrane in goriva zaustavilo zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| P. | ker sodeč po poročilu Food Price Watch Svetovne banke za avgust 2011 pomenijo visoke in nestanovitne globalne cene hrane tveganje za najrevnejše ljudi v svetu v razvoju in prispevajo k kriznim razmeram v državah Afriškega roga, |
| --- | --- |

P.

ker sodeč po poročilu Food Price Watch Svetovne banke za avgust 2011 pomenijo visoke in nestanovitne globalne cene hrane tveganje za najrevnejše ljudi v svetu v razvoju in prispevajo k kriznim razmeram v državah Afriškega roga,

| Q. | ker je večja likvidnost in dostopnost teh izvedenih instrumentov povezana z višjimi in močno spremenljivimi cenami na osnovnih promptnih trgih, in ker imajo regulatorji več težav s celotnim pregledom nad temi trgi, saj se velika večina teh transakcij izvede na prostem trgu, |
| --- | --- |

Q.

ker je večja likvidnost in dostopnost teh izvedenih instrumentov povezana z višjimi in močno spremenljivimi cenami na osnovnih promptnih trgih, in ker imajo regulatorji več težav s celotnim pregledom nad temi trgi, saj se velika večina teh transakcij izvede na prostem trgu,

| 1. | izraža globoko žalost ob izgubi življenj in trpljenju v tej regiji; poziva k večji mobilizaciji pomoči EU za območja z najhujšo lakoto, da bi najbolj ranljivim prebivalcem priskrbeli hrano, zdravstveno oskrbo, čisto vodo in sanitarna sredstva; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko žalost ob izgubi življenj in trpljenju v tej regiji; poziva k večji mobilizaciji pomoči EU za območja z najhujšo lakoto, da bi najbolj ranljivim prebivalcem priskrbeli hrano, zdravstveno oskrbo, čisto vodo in sanitarna sredstva;

| 2. | poziva vse javne organe in frakcije v tej regiji, naj omogočijo organizacijam za humanitarno pomoč neoviran dostop do ljudi v stiski in naj v vseh okoliščinah zaščitijo civilno prebivalstvo, zlasti ženske in otroke, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom o človekovih pravicah; poziva, naj se odprejo koridorji za humanitarno pomoč, da bo mogoče dostaviti hrano in pomoč globlje v prizadete regije; |
| --- | --- |

2.

poziva vse javne organe in frakcije v tej regiji, naj omogočijo organizacijam za humanitarno pomoč neoviran dostop do ljudi v stiski in naj v vseh okoliščinah zaščitijo civilno prebivalstvo, zlasti ženske in otroke, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom o človekovih pravicah; poziva, naj se odprejo koridorji za humanitarno pomoč, da bo mogoče dostaviti hrano in pomoč globlje v prizadete regije;

| 3. | zahteva, da vse strani nemudoma prenehajo zlorabljati civiliste, zlasti ženske in otroke, da odgovornim za zlorabe sodijo, da prebivalcem zagotovijo dostop do pomoči, vsem ljudem na begu pred spopadi in sušo pa omogočijo prosto gibanje; ostro obsoja islamistično militantno skupino Al Šabab zaradi oviranja prizadevanj agencij za pomoč in Svetovnega programa za hrano, da bi prebivalcem dostavila pomoč v hrani; vse države v tej regiji opozarja, da je treba pomagati beguncem in jih zaščititi v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da vse strani nemudoma prenehajo zlorabljati civiliste, zlasti ženske in otroke, da odgovornim za zlorabe sodijo, da prebivalcem zagotovijo dostop do pomoči, vsem ljudem na begu pred spopadi in sušo pa omogočijo prosto gibanje; ostro obsoja islamistično militantno skupino Al Šabab zaradi oviranja prizadevanj agencij za pomoč in Svetovnega programa za hrano, da bi prebivalcem dostavila pomoč v hrani; vse države v tej regiji opozarja, da je treba pomagati beguncem in jih zaščititi v skladu z mednarodnim pravom;

| 4. | poziva k večji mobilizaciji mednarodne skupnosti, ki mora podvojiti prizadevanja za spoprijem s temi nujnimi razmerami, da bi izpolnili rastoče humanitarne potrebe in preprečiti nadaljnje slabšanje razmer, pri tem pa naj ne pozabijo, da ni na voljo ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

4.

poziva k večji mobilizaciji mednarodne skupnosti, ki mora podvojiti prizadevanja za spoprijem s temi nujnimi razmerami, da bi izpolnili rastoče humanitarne potrebe in preprečiti nadaljnje slabšanje razmer, pri tem pa naj ne pozabijo, da ni na voljo ustrezno financiranje;

| 5. | poudarja, da je treba nadzorovati pomoč, tako da ugotovimo, kdo so zanesljivi partnerji na terenu, vključno z dobro zasidranimi agencijami za pomoč in vodji lokalne skupnosti, ter z boljšim usklajevanjem in razdeljevanjem, in tako preprečimo preusmerjanje in ropanje oskrbe s pomočjo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba nadzorovati pomoč, tako da ugotovimo, kdo so zanesljivi partnerji na terenu, vključno z dobro zasidranimi agencijami za pomoč in vodji lokalne skupnosti, ter z boljšim usklajevanjem in razdeljevanjem, in tako preprečimo preusmerjanje in ropanje oskrbe s pomočjo;

| 6. | poziva Komisijo, naj nujno izboljša prehod med humanitarno pomočjo EU in razvojno pomočjo saj kriza zaradi suše na Afriškem rogu jasno kaže, da letom nujne pomoči vsem območjem, ki jih je prizadela suša, niso učinkovito sledile dolgoročne razvojne politike, zlasti kar zadeva kmetijstvo; poziva Komisijo in države članice EU, naj podprejo projekt držav vzhodne Afrike za zmogljivosti za preprečevanje in zgodnje sisteme opozarjanja na lakoto in sušo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj nujno izboljša prehod med humanitarno pomočjo EU in razvojno pomočjo saj kriza zaradi suše na Afriškem rogu jasno kaže, da letom nujne pomoči vsem območjem, ki jih je prizadela suša, niso učinkovito sledile dolgoročne razvojne politike, zlasti kar zadeva kmetijstvo; poziva Komisijo in države članice EU, naj podprejo projekt držav vzhodne Afrike za zmogljivosti za preprečevanje in zgodnje sisteme opozarjanja na lakoto in sušo;

| 7. | pozdravlja zavezanost Afriške unije humanitarnim dejavnostim, vključno z misijo ohranjanja miru Afriške unije v Somaliji (AMISOM), vendar obžaluje, da je bilo doslej napotenih v Somalijo le 9 000 pripadnikov mirovnih sil namesto obljubljenih 20 000; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja zavezanost Afriške unije humanitarnim dejavnostim, vključno z misijo ohranjanja miru Afriške unije v Somaliji (AMISOM), vendar obžaluje, da je bilo doslej napotenih v Somalijo le 9 000 pripadnikov mirovnih sil namesto obljubljenih 20 000;

| 8. | poudarja, da bo težave zaradi lakote na Afriškem rogu, zlasti pa v Somaliji, mogoče rešiti le, če bodo lokalni akterji in mednarodna skupnost obravnavali osnovne politične, gospodarske, okoljske in varnostne probleme; poziva k oblikovanju strategije EU za to regijo, ki bo opisala politične cilje in način, kako posamezne humanitarni, razvojni, varnostni in vojaški cilji ustrezajo in se medsebojno povezujejo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bo težave zaradi lakote na Afriškem rogu, zlasti pa v Somaliji, mogoče rešiti le, če bodo lokalni akterji in mednarodna skupnost obravnavali osnovne politične, gospodarske, okoljske in varnostne probleme; poziva k oblikovanju strategije EU za to regijo, ki bo opisala politične cilje in način, kako posamezne humanitarni, razvojni, varnostni in vojaški cilji ustrezajo in se medsebojno povezujejo;

| 9. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisijo, naj kritično pregleda mirovni proces iz Džibutija; poudarja, da je treba na vseh ravneh vključiti vse ljudi, ki jih je prizadel konflikt v Somaliji, vključno s civilno družbo in ženskimi skupinami; spodbuja ustanovitev nacionalnega spravnega režima, da bi se začela obnova države; |
| --- | --- |

9.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisijo, naj kritično pregleda mirovni proces iz Džibutija; poudarja, da je treba na vseh ravneh vključiti vse ljudi, ki jih je prizadel konflikt v Somaliji, vključno s civilno družbo in ženskimi skupinami; spodbuja ustanovitev nacionalnega spravnega režima, da bi se začela obnova države;

| 10. | pozdravlja zaveze EU in njenih držav članic; vendar opozarja, da še vedno manjka milijarda dolarjev za nujno pomoč, h kateri so pozvali ZN; poziva mednarodno skupnost, naj spoštuje svoje obveznosti, dostavi pomoč v hrani in izboljša zdravstvene razmere na terenu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja zaveze EU in njenih držav članic; vendar opozarja, da še vedno manjka milijarda dolarjev za nujno pomoč, h kateri so pozvali ZN; poziva mednarodno skupnost, naj spoštuje svoje obveznosti, dostavi pomoč v hrani in izboljša zdravstvene razmere na terenu;

| 11. | poziva, naj se večji delež uradne razvojne pomoči EU usmeri v kmetijsko proizvodnjo in pomoč živinorejcem v državah v razvoju, da se spodbudi zanesljiva preskrba s hrano; v zvezi s tem poziva mednarodno skupnost k dolgoročnim naložbam v kmetijstvo kot glavni vir hrane in prihodka v tej regiji, k izgradnji trajnostne infrastrukture, k omogočanju dostopa malih kmetov do zemljišč, da bi spodbudili lokalni trg in ljudem na Afriškem rogu zagotovili sprejemljivo vsakdanjo prehrano; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se večji delež uradne razvojne pomoči EU usmeri v kmetijsko proizvodnjo in pomoč živinorejcem v državah v razvoju, da se spodbudi zanesljiva preskrba s hrano; v zvezi s tem poziva mednarodno skupnost k dolgoročnim naložbam v kmetijstvo kot glavni vir hrane in prihodka v tej regiji, k izgradnji trajnostne infrastrukture, k omogočanju dostopa malih kmetov do zemljišč, da bi spodbudili lokalni trg in ljudem na Afriškem rogu zagotovili sprejemljivo vsakdanjo prehrano;

| 12. | poziva, naj bodo informacije o rezervah in zalogah živil ter mednarodnem oblikovanju cen preglednejše, kakovostnejše in aktualnejše; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj bodo informacije o rezervah in zalogah živil ter mednarodnem oblikovanju cen preglednejše, kakovostnejše in aktualnejše;

| 13. | zahteva od držav članic, naj zagotovijo, da bodo finančne institucije, ki se ukvarjajo s špekulacijo na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov, prekinile špekulativne dejavnosti, ki povzročajo višanje in nestanovitnost cen hrane, ter naj postavita boj proti revščini in človekovemu trpljenju na Afriškem rogu in po vseh območjih v razvoju pred dobiček in zaslužke, ki jih prinašajo špekulacije s cenami hrane; |
| --- | --- |

13.

zahteva od držav članic, naj zagotovijo, da bodo finančne institucije, ki se ukvarjajo s špekulacijo na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov, prekinile špekulativne dejavnosti, ki povzročajo višanje in nestanovitnost cen hrane, ter naj postavita boj proti revščini in človekovemu trpljenju na Afriškem rogu in po vseh območjih v razvoju pred dobiček in zaslužke, ki jih prinašajo špekulacije s cenami hrane;

| 14. | poziva te institucije, naj resno jemljejo svojo družbeno odgovornost in uvedejo notranja pravila, ki bodo zagotovila omejitev njihovih dejavnosti na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov na to, da služijo podjetjem realnega gospodarstva, ki se morajo varovati pred tveganji; |
| --- | --- |

14.

poziva te institucije, naj resno jemljejo svojo družbeno odgovornost in uvedejo notranja pravila, ki bodo zagotovila omejitev njihovih dejavnosti na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov na to, da služijo podjetjem realnega gospodarstva, ki se morajo varovati pred tveganji;

| 15. | poziva skupino G20, naj pospeši dejavnosti za sprejetje svetovne zakonodajne ureditve, ki bo preprečevala škodljive špekulacije in usklajevala oblikovanje mehanizmov za preprečevanje prevelikega nihanja globalnih cen hrane; poudarja, da mora skupina G20 vključiti države, ki niso njene članice, da bi zagotovila globalno zbliževanje; |
| --- | --- |

15.

poziva skupino G20, naj pospeši dejavnosti za sprejetje svetovne zakonodajne ureditve, ki bo preprečevala škodljive špekulacije in usklajevala oblikovanje mehanizmov za preprečevanje prevelikega nihanja globalnih cen hrane; poudarja, da mora skupina G20 vključiti države, ki niso njene članice, da bi zagotovila globalno zbliževanje;

| 16. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge sprememb direktive o trgih finančnih instrumentov (2004/39/ES) in direktive o zlorabi trga (2003/6/ES), da bi preprečila škodljive špekulacije; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge sprememb direktive o trgih finančnih instrumentov (2004/39/ES) in direktive o zlorabi trga (2003/6/ES), da bi preprečila škodljive špekulacije;

| 17. | poudarja, da mora imeti Evropski organ za vrednostne papirje in trge ESMA glavno vlogo pri pregledu nad trgom kmetijskih proizvodov; izjavlja, da bi moral organ ESMA bdeti nad uporabo regulativnih orodij za preprečevanje manipuliranje in zlorabe na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora imeti Evropski organ za vrednostne papirje in trge ESMA glavno vlogo pri pregledu nad trgom kmetijskih proizvodov; izjavlja, da bi moral organ ESMA bdeti nad uporabo regulativnih orodij za preprečevanje manipuliranje in zlorabe na živilskih trgih in trgih kmetijskih proizvodov;

| 18. | poziva Komisijo, naj posodobi svoje smernice v zvezi z zemljiško politiko glede prilaščanja zemlje, da bi zagotovila njihovo usklajenost s prostovoljnimi smernicami o odgovornem upravljanju lastništva zemlje, ribištva in gozdov pod vodstvom Odbora za varnost hrane, in naj temu pripiše večji pomen prek razvoja programov sodelovanja, trgovinske politike in sodelovanja v večstranskih finančnih ustanovah, kot sta Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj posodobi svoje smernice v zvezi z zemljiško politiko glede prilaščanja zemlje, da bi zagotovila njihovo usklajenost s prostovoljnimi smernicami o odgovornem upravljanju lastništva zemlje, ribištva in gozdov pod vodstvom Odbora za varnost hrane, in naj temu pripiše večji pomen prek razvoja programov sodelovanja, trgovinske politike in sodelovanja v večstranskih finančnih ustanovah, kot sta Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad;

| 19. | poziva Komisijo in vlade v vzhodnoafriški regiji, naj ocenijo zdajšnji vpliv nakupa kmetijskih zemljišč na revščino na podeželju in območja, ki jih je prizadela lakota; poziva Komisijo, naj vključi vprašanje prilaščanja zemljišč v politični dialog z državami v razvoju, da bi izboljšala poročanje o velikih nakupih zemljišč in njihovo spremljanje, ter podprla države v razvoju pri odločanju o naložbah; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in vlade v vzhodnoafriški regiji, naj ocenijo zdajšnji vpliv nakupa kmetijskih zemljišč na revščino na podeželju in območja, ki jih je prizadela lakota; poziva Komisijo, naj vključi vprašanje prilaščanja zemljišč v politični dialog z državami v razvoju, da bi izboljšala poročanje o velikih nakupih zemljišč in njihovo spremljanje, ter podprla države v razvoju pri odločanju o naložbah;

| 20. | poziva k znatnim prizadevanjem, da bi bolje vključili prilagajanje podnebnim spremembam v razvojne politike EU; poziva EU, naj znatno poveča finančna sredstva za to, da bi tako zagotovila, da dopolnijo uradno razvojno pomoč, dokazala drzno vodstvo na prihodnji konferenci COP–17, kar zadeva boljše izvajanje politik prilagajanja podnebnim spremembam, in okrepila mednarodno upravljanje politik trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

20.

poziva k znatnim prizadevanjem, da bi bolje vključili prilagajanje podnebnim spremembam v razvojne politike EU; poziva EU, naj znatno poveča finančna sredstva za to, da bi tako zagotovila, da dopolnijo uradno razvojno pomoč, dokazala drzno vodstvo na prihodnji konferenci COP–17, kar zadeva boljše izvajanje politik prilagajanja podnebnim spremembam, in okrepila mednarodno upravljanje politik trajnostnega razvoja;

| 21. | poziva OZN, Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj ukrepa v zvezi z nezakonitim odlaganjem strupenih snovi v somalskih vodah in začne izvajati politiko za odpravo nevarnosti za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

21.

poziva OZN, Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj ukrepa v zvezi z nezakonitim odlaganjem strupenih snovi v somalskih vodah in začne izvajati politiko za odpravo nevarnosti za zdravje ljudi;

| 22. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih poročil o zlorabi uradne razvojne pomoči za izvajanje političnega zatiranja v Etiopiji; poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se bo pomoč uporabljala izključno za odpravljanje revščine, na odgovoren in pregleden način, pri tem pa naj se v celoti upoštevajo klavzule o človekovih pravicah iz sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

22.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih poročil o zlorabi uradne razvojne pomoči za izvajanje političnega zatiranja v Etiopiji; poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se bo pomoč uporabljala izključno za odpravljanje revščine, na odgovoren in pregleden način, pri tem pa naj se v celoti upoštevajo klavzule o človekovih pravicah iz sporazuma iz Cotonouja;

| 23. | poziva Komisijo, naj bolje vključi živinorejce v razvojne politike EU, saj zagotavljajo pomemben del gospodarskih dejavnosti in proizvodnje beljakovin v tej regiji; meni, da je nujno potreben dialog z lokalnimi organi, da bi zavarovali njihov življenjski slog in priznali, da je njihov nomadski način življenja dobro prilagojen sušnim območjem, kjer razmere ne omogočajo stalne naselitve; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj bolje vključi živinorejce v razvojne politike EU, saj zagotavljajo pomemben del gospodarskih dejavnosti in proizvodnje beljakovin v tej regiji; meni, da je nujno potreben dialog z lokalnimi organi, da bi zavarovali njihov življenjski slog in priznali, da je njihov nomadski način življenja dobro prilagojen sušnim območjem, kjer razmere ne omogočajo stalne naselitve;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju ZN, institucijam Afriške unije, vladam in parlamentom držav članic Medvladne agencije za razvoj (IGAD), vseafriškemu parlamentu, parlamentarni skupščini AKP-EU, predsedstvu skupine G-20 ter vladam držav članic EU. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju ZN, institucijam Afriške unije, vladam in parlamentom držav članic Medvladne agencije za razvoj (IGAD), vseafriškemu parlamentu, parlamentarni skupščini AKP-EU, predsedstvu skupine G-20 ter vladam držav članic EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0071.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/130

---

Četrtek, 15. september 2011Stališče in zavezanost EU pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni

P7_TA(2011)0390

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o stališču in zavezanosti Evropske unije pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni

2013/C 51 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za globalno strategijo za preprečevanje in nadzor nad nenalezljivimi boleznimi za obdobje 2008–2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za globalno strategijo za preprečevanje in nadzor nad nenalezljivimi boleznimi za obdobje 2008–2013 (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Svetovne zdravstvene organizacije z dne 11. septembra 2006 o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (2) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Svetovne zdravstvene organizacije z dne 11. septembra 2006 o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (2)

| — | ob upoštevanju resolucije ZN št. 64/265 o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni iz oktobra 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije ZN št. 64/265 o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni iz oktobra 2010 (3),

| — | ob upoštevanju moskovske izjave o zdravem načinu življenja in nadzorom nenalezljivih bolezni iz aprila 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju moskovske izjave o zdravem načinu življenja in nadzorom nenalezljivih bolezni iz aprila 2011 (4),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije o nenalezljivih boleznih iz maja 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije o nenalezljivih boleznih iz maja 2011 (5),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni (6),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2008 o globalnem spremljanju, preprečevanju in nadzoru kroničnih bolezni dihalnih organov (7) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2008 o globalnem spremljanju, preprečevanju in nadzoru kroničnih bolezni dihalnih organov (7)

| — | ob upoštevanju parmske izjave in zaveze, da bodo delovale, ki so ju države članice evropske regije Svetovne zdravstvene organizacije sprejele marca 2011 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju parmske izjave in zaveze, da bodo delovale, ki so ju države članice evropske regije Svetovne zdravstvene organizacije sprejele marca 2011 (8),

| — | ob upoštevanju asturijske izjave Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2011 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju asturijske izjave Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2011 (9),

| — | ob upoštevanju evropske listine o preprečevanju debelosti, sprejete novembra 2006 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske listine o preprečevanju debelosti, sprejete novembra 2006 (10),

| — | ob upoštevanju členov 168 in 179 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 168 in 179 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (11) in svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (11) in svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o ukrepih za obravnavo bolezni srca in ožilja (13), svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (14) in ob upoštevanju svoje izjave z dne 27. aprila 2006 o sladkorni bolezni (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o ukrepih za obravnavo bolezni srca in ožilja (13), svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (14) in ob upoštevanju svoje izjave z dne 27. aprila 2006 o sladkorni bolezni (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o vmesnem pregledu Evropskega akcijskega načrta za okolje in zdravje 2004–2010 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o vmesnem pregledu Evropskega akcijskega načrta za okolje in zdravje 2004–2010 (16),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (17),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (18) in z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (18) in z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (20) in o beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (20) in o beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (21),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/513/ES z dne 2. junija 2004 o sklenitvi Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/513/ES z dne 2. junija 2004 o sklenitvi Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka (22),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o zdravju srca iz leta 2004 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o zdravju srca iz leta 2004 (23),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2003–2013) (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2003–2013) (24),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (25),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o inovativnih pristopih h kroničnim boleznim v sistemih javnega zdravstva in zdravstvenega varstva z dne 7. decembra 2010 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o inovativnih pristopih h kroničnim boleznim v sistemih javnega zdravstva in zdravstvenega varstva z dne 7. decembra 2010 (26),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih, na katerih temeljijo evropski zdravstveni sistemi Evropske unije z dne 22. junija 2006 in sklepov Sveta z naslovom "Na poti k sodobnim, odzivnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom" z dne 6. junija 2011 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih, na katerih temeljijo evropski zdravstveni sistemi Evropske unije z dne 22. junija 2006 in sklepov Sveta z naslovom "Na poti k sodobnim, odzivnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom" z dne 6. junija 2011 (27),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o vlogi EU na področju svetovnega zdravja z dne 10. maja 2010 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o vlogi EU na področju svetovnega zdravja z dne 10. maja 2010 (28),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije nenalezljive bolezni povzročijo 86 % smrti v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije nenalezljive bolezni povzročijo 86 % smrti v Evropi;

| B. | ker so štiri najpogostejše nenalezljive bolezni srca in ožilja, dihal, rak in sladkorna bolezen; ker ne smemo prezreti drugih nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

B.

ker so štiri najpogostejše nenalezljive bolezni srca in ožilja, dihal, rak in sladkorna bolezen; ker ne smemo prezreti drugih nenalezljivih bolezni;

| C. | ker so bolezni srca in ožilja najpogostejši vzrok smrti, zaradi katerega vsakoletno umre več kot 2 milijona ljudi; ker sta koronarna bolezen srca in srčna kap najpogostejši bolezni srca in ožilja, pri čemer povzroči prva več kot tretjino (tj. 741 000), druga pa nekaj več kot četrtino (tj. 508 000) vseh smrti, povezanih z boleznimi srca in ožilja; |
| --- | --- |

C.

ker so bolezni srca in ožilja najpogostejši vzrok smrti, zaradi katerega vsakoletno umre več kot 2 milijona ljudi; ker sta koronarna bolezen srca in srčna kap najpogostejši bolezni srca in ožilja, pri čemer povzroči prva več kot tretjino (tj. 741 000), druga pa nekaj več kot četrtino (tj. 508 000) vseh smrti, povezanih z boleznimi srca in ožilja;

| D. | ker je rak drugi najpogostejši vzrok smrti in je njegova pogostost med prebivalci 3 do 4 %, med starejšimi prebivalci pa naraste na 10 do 15 %; ker po ocenah v EU vsako leto ugotovijo obolelost za rakom pri približno 2,45 milijona ljudeh in zabeležijo 1,23 milijona smrtnih primerov zaradi te bolezni; ker v Evropi stopnja obolevnosti za rakom med otroci narašča za več kot 1 % letno; |
| --- | --- |

D.

ker je rak drugi najpogostejši vzrok smrti in je njegova pogostost med prebivalci 3 do 4 %, med starejšimi prebivalci pa naraste na 10 do 15 %; ker po ocenah v EU vsako leto ugotovijo obolelost za rakom pri približno 2,45 milijona ljudeh in zabeležijo 1,23 milijona smrtnih primerov zaradi te bolezni; ker v Evropi stopnja obolevnosti za rakom med otroci narašča za več kot 1 % letno;

| E. | ker v Evropi milijone ljudi prizadenejo kronične bolezni dihal, ki jih je mogoče preprečiti, kot so astma in kronična obstruktivna pljučna bolezen; |
| --- | --- |

E.

ker v Evropi milijone ljudi prizadenejo kronične bolezni dihal, ki jih je mogoče preprečiti, kot so astma in kronična obstruktivna pljučna bolezen;

| F. | ker ni strategije ali pobude za vso EU, ki bi se celovito osredotočala na sladkorno bolezen (tip 1 in tip 2), zaradi katere je po ocenah prizadetih več kot 32 milijonov državljanov EU, podobno število pa jih trpi moteno toleranco na glukozo ter se soočajo z zelo visoko verjetnostjo, da se bo ta razvila v klinično izraženo sladkorno bolezen; ker naj bi do leta 2030 te številke še narasle za 16 % zaradi epidemije debelosti in staranja evropskega prebivalstva ter drugih dejavnikov, ki jih je še treba opredeliti in za katere je potrebnih več raziskav, |
| --- | --- |

F.

ker ni strategije ali pobude za vso EU, ki bi se celovito osredotočala na sladkorno bolezen (tip 1 in tip 2), zaradi katere je po ocenah prizadetih več kot 32 milijonov državljanov EU, podobno število pa jih trpi moteno toleranco na glukozo ter se soočajo z zelo visoko verjetnostjo, da se bo ta razvila v klinično izraženo sladkorno bolezen; ker naj bi do leta 2030 te številke še narasle za 16 % zaradi epidemije debelosti in staranja evropskega prebivalstva ter drugih dejavnikov, ki jih je še treba opredeliti in za katere je potrebnih več raziskav,

| G. | ker k večini kroničnih nenalezljivih bolezni skupno prispevajo štirje dejavniki tveganja: uživanje tobaka, neuravnotežena prehrana, uživanje alkohola in pomanjkanje telesne dejavnosti; ker je pomembni peti dejavnik, ki ga je treba obravnavati, izpostavljenost onesnaževalcem okolja; |
| --- | --- |

G.

ker k večini kroničnih nenalezljivih bolezni skupno prispevajo štirje dejavniki tveganja: uživanje tobaka, neuravnotežena prehrana, uživanje alkohola in pomanjkanje telesne dejavnosti; ker je pomembni peti dejavnik, ki ga je treba obravnavati, izpostavljenost onesnaževalcem okolja;

| H. | ker je uživanje tobaka vodilni vzrok smrti, ki bi se jih dalo preprečiti, zaradi katerega umre vsak drugi dolgotrajni uporabnik tobaka; |
| --- | --- |

H.

ker je uživanje tobaka vodilni vzrok smrti, ki bi se jih dalo preprečiti, zaradi katerega umre vsak drugi dolgotrajni uporabnik tobaka;

| I. | ker lahko uživanje alkohola, neuravnotežena prehrana, onesnaženo okolje in pomanjkanje telesne dejavnosti znatno prispevajo k tveganju za razvoj nekaterih vrst bolezni srca in ožilja, raka in sladkorne bolezni; |
| --- | --- |

I.

ker lahko uživanje alkohola, neuravnotežena prehrana, onesnaženo okolje in pomanjkanje telesne dejavnosti znatno prispevajo k tveganju za razvoj nekaterih vrst bolezni srca in ožilja, raka in sladkorne bolezni;

| J. | ker se vse bolj priznava, da ima telesna dejavnost pomembno vlogo pri preprečevanju nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

J.

ker se vse bolj priznava, da ima telesna dejavnost pomembno vlogo pri preprečevanju nenalezljivih bolezni;

| K. | ker je sedem dejavnikov tveganja za prezgodnjo smrt (visok krvni pritisk, visoka raven holesterola, visok indeks telesne mase, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, pomanjkanje telesne vadbe, prekomerno uživanje alkohola, kajenje) povezano z navadami glede prehrane in telesne dejavnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je sedem dejavnikov tveganja za prezgodnjo smrt (visok krvni pritisk, visoka raven holesterola, visok indeks telesne mase, nezadostno uživanje sadja in zelenjave, pomanjkanje telesne vadbe, prekomerno uživanje alkohola, kajenje) povezano z navadami glede prehrane in telesne dejavnosti;

| L. | ker je mogoče večino kroničnih nenalezljivih bolezni preprečiti, zlasti z zmanjšanjem glavnih dejavnikov tveganja, kot so kajenje, neuravnotežena prehrana, pomanjkanje telesne dejavnosti, uživanje alkohola, izpostavljenost nekaterim kemičnim snovem, ali z izogibanjem tem dejavnikom; ker učinkovita okoljska politika, skupaj z izvajanjem obstoječe zakonodaje in standardov, nudi velike možnosti za preprečevanje; |
| --- | --- |

L.

ker je mogoče večino kroničnih nenalezljivih bolezni preprečiti, zlasti z zmanjšanjem glavnih dejavnikov tveganja, kot so kajenje, neuravnotežena prehrana, pomanjkanje telesne dejavnosti, uživanje alkohola, izpostavljenost nekaterim kemičnim snovem, ali z izogibanjem tem dejavnikom; ker učinkovita okoljska politika, skupaj z izvajanjem obstoječe zakonodaje in standardov, nudi velike možnosti za preprečevanje;

| M. | ker je treba pri pripravi strategij za preprečevanje in zgodnje odkrivanje upoštevati tudi dodatne faktorje, kot so starost, spol, genska predispozicija ali fiziološko stanje, vključno z debelostjo; |
| --- | --- |

M.

ker je treba pri pripravi strategij za preprečevanje in zgodnje odkrivanje upoštevati tudi dodatne faktorje, kot so starost, spol, genska predispozicija ali fiziološko stanje, vključno z debelostjo;

| N. | ker ima večina nenalezljivih bolezni enake simptome, kot so kronična bolečina in duševne težave, ki neposredno vplivajo na bolnike in kakovost njihovega življenja, ter bi jih bilo treba obravnavati s skupnim horizontalnim pristopom, kar bi sistemom zdravstvenega varstva omogočalo stroškovno učinkovitejši boj proti tem boleznim; |
| --- | --- |

N.

ker ima večina nenalezljivih bolezni enake simptome, kot so kronična bolečina in duševne težave, ki neposredno vplivajo na bolnike in kakovost njihovega življenja, ter bi jih bilo treba obravnavati s skupnim horizontalnim pristopom, kar bi sistemom zdravstvenega varstva omogočalo stroškovno učinkovitejši boj proti tem boleznim;

| O. | ker so možnosti za preprečevanje bolezni še vedno premalo izkoriščene, čeprav je bilo dokazano, da strategije za preprečevanje nenalezljivih bolezni, ki zajemajo vse prebivalstvo, dosledno znižajo stroške; |
| --- | --- |

O.

ker so možnosti za preprečevanje bolezni še vedno premalo izkoriščene, čeprav je bilo dokazano, da strategije za preprečevanje nenalezljivih bolezni, ki zajemajo vse prebivalstvo, dosledno znižajo stroške;

| P. | ker se sedaj 97 % izdatkov za zdravstvo porabi za zdravljenje in zgolj 3 % za naložbe v preprečevanje in ker stroški zdravljenja in obvladovanja nenalezljivih bolezni izrazito naraščajo zaradi širše dostopnosti diagnosticiranja in zdravljenja; |
| --- | --- |

P.

ker se sedaj 97 % izdatkov za zdravstvo porabi za zdravljenje in zgolj 3 % za naložbe v preprečevanje in ker stroški zdravljenja in obvladovanja nenalezljivih bolezni izrazito naraščajo zaradi širše dostopnosti diagnosticiranja in zdravljenja;

| Q. | ker Svetovna zdravstvena organizacija meni, da je naraščanje nenalezljivih bolezni preraslo v epidemijo in ocenjuje, da bo do leta 2030 zahtevala 52 milijonov človeških življenj; |
| --- | --- |

Q.

ker Svetovna zdravstvena organizacija meni, da je naraščanje nenalezljivih bolezni preraslo v epidemijo in ocenjuje, da bo do leta 2030 zahtevala 52 milijonov človeških življenj;

| R. | ker bodo po podatkih Svetovnega gospodarskega foruma in harvardske šole za javno zdravstvo (Harvard School of Public Health) nenalezljive bolezni v obdobju od leta 2005 do 2030 povzročile za 25 bilijonov evrov svetovne gospodarske izgube; |
| --- | --- |

R.

ker bodo po podatkih Svetovnega gospodarskega foruma in harvardske šole za javno zdravstvo (Harvard School of Public Health) nenalezljive bolezni v obdobju od leta 2005 do 2030 povzročile za 25 bilijonov evrov svetovne gospodarske izgube;

| S. | ker bi nenalezljive bolezni lahko ovirale strategijo Evropa 2020, ljudi pa prikrajšale za pravico do zdravega in produktivnega življenja; |
| --- | --- |

S.

ker bi nenalezljive bolezni lahko ovirale strategijo Evropa 2020, ljudi pa prikrajšale za pravico do zdravega in produktivnega življenja;

| T. | ker mora imeti EU osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri reševanju svetovnih zdravstvenih izzivov, skupaj z razvojnimi cilji tisočletja na področju zdravstva in nenalezljivih bolezni, kot je zapisano v sklepih Sveta o vlogi EU na področju svetovnega zdravja; |
| --- | --- |

T.

ker mora imeti EU osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri reševanju svetovnih zdravstvenih izzivov, skupaj z razvojnimi cilji tisočletja na področju zdravstva in nenalezljivih bolezni, kot je zapisano v sklepih Sveta o vlogi EU na področju svetovnega zdravja;

| U. | ker so nekateri dejavniki nenalezljivih bolezni nedvomno povezani s svetovnimi problemi, kot je onesnaževanje okolja, zato bi jih bilo treba obravnavati na svetovni ravni; ker bi lahko druge vidike obravnavali na nacionalni ali regionalni ravni v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

U.

ker so nekateri dejavniki nenalezljivih bolezni nedvomno povezani s svetovnimi problemi, kot je onesnaževanje okolja, zato bi jih bilo treba obravnavati na svetovni ravni; ker bi lahko druge vidike obravnavali na nacionalni ali regionalni ravni v skladu z načelom subsidiarnosti;

| V. | ker prenatalna stanja, vključno z izpostavljenostjo okoljskemu onesnaženju, vse življenje vplivajo na številne vidike zdravja in dobrega počutja, zlasti na verjetnost, da se bodo razvile bolezni dihal, lahko pa prispevajo k obolevnosti za rakom in sladkorno boleznijo; |
| --- | --- |

V.

ker prenatalna stanja, vključno z izpostavljenostjo okoljskemu onesnaženju, vse življenje vplivajo na številne vidike zdravja in dobrega počutja, zlasti na verjetnost, da se bodo razvile bolezni dihal, lahko pa prispevajo k obolevnosti za rakom in sladkorno boleznijo;

| W. | ker kljub temu, da ljudje v povprečju živijo dlje in bolj zdravo življenje kot prejšnje generacije, se v kontekstu staranja prebivalstva in novega pojava najstarejših starih EU sooča z epidemijo kroničnih bolezni in obolevnostjo za več bolezni ter posledično grožnjo ali povečanim pritiskom na vzdržnost nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

W.

ker kljub temu, da ljudje v povprečju živijo dlje in bolj zdravo življenje kot prejšnje generacije, se v kontekstu staranja prebivalstva in novega pojava najstarejših starih EU sooča z epidemijo kroničnih bolezni in obolevnostjo za več bolezni ter posledično grožnjo ali povečanim pritiskom na vzdržnost nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva;

| X. | ker socialno-gospodarski dejavniki prav tako pomembni za zdravje in ker so tako med državami članicami kot tudi znotraj držav članic neenakosti na področju zdravstva; |
| --- | --- |

X.

ker socialno-gospodarski dejavniki prav tako pomembni za zdravje in ker so tako med državami članicami kot tudi znotraj držav članic neenakosti na področju zdravstva;

| Y. | ker bo po ocenah do leta 2020 v Evropi primanjkovalo že milijon zdravstvenih delavcev, kar vključuje zdravnike, medicinske sestre, zobozdravnike, farmacevte in fizioterapevte; |
| --- | --- |

Y.

ker bo po ocenah do leta 2020 v Evropi primanjkovalo že milijon zdravstvenih delavcev, kar vključuje zdravnike, medicinske sestre, zobozdravnike, farmacevte in fizioterapevte;

| Z. | ker bi bilo treba socialne in okoljske dejavnike jasno opredeliti kot dejavnike zdravja, saj na primer zaradi onesnaženosti zraka v zaprtih prostorih vsako leto umre 1,6 milijona ljudi, zaradi česar je v poglavitna okoljska grožnja zdravju v Evropi in povzroča znatno skrajšanje pričakovane življenjske dobe in zmanjšanje produktivnosti; |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba socialne in okoljske dejavnike jasno opredeliti kot dejavnike zdravja, saj na primer zaradi onesnaženosti zraka v zaprtih prostorih vsako leto umre 1,6 milijona ljudi, zaradi česar je v poglavitna okoljska grožnja zdravju v Evropi in povzroča znatno skrajšanje pričakovane življenjske dobe in zmanjšanje produktivnosti;

| AA. | ker so državljani EU zaskrbljeni zaradi možnega vpliva okolja na njihovo zdravje, pri čemer so najbolj zaskrbljeni zaradi možnih učinkov nevarnih kemikalij; ker je na primer onesnaženost s trdimi delci vsako leto povezana z več kot 455 000 smrtnimi primeri zaradi bolezni srca in dihal v 27 državah članicah; |
| --- | --- |

AA.

ker so državljani EU zaskrbljeni zaradi možnega vpliva okolja na njihovo zdravje, pri čemer so najbolj zaskrbljeni zaradi možnih učinkov nevarnih kemikalij; ker je na primer onesnaženost s trdimi delci vsako leto povezana z več kot 455 000 smrtnimi primeri zaradi bolezni srca in dihal v 27 državah članicah;

| 1. | poziva k odločni politični zavezanosti Komisije in držav članic EU, ki odraža pomembnost in resnost svetovne epidemije nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

1.

poziva k odločni politični zavezanosti Komisije in držav članic EU, ki odraža pomembnost in resnost svetovne epidemije nenalezljivih bolezni;

| 2. | poziva EU, naj zagovarja drzni cilj zmanjšanja umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, kot je cilj Svetovne zdravstvene organizacije, da se do leta 2025 nacionalne stopnje umrljivosti zmanjšajo za 25 % v primerjavi s stopnjami iz leta 2010; |
| --- | --- |

2.

poziva EU, naj zagovarja drzni cilj zmanjšanja umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, kot je cilj Svetovne zdravstvene organizacije, da se do leta 2025 nacionalne stopnje umrljivosti zmanjšajo za 25 % v primerjavi s stopnjami iz leta 2010;

| 3. | poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo naslednjih pet odločilnih zavez in jih vključijo v politično izjavo, ki bo dana na srečanju OZN na visoki ravni o nenalezljivih boleznih septembra 2011, in sicer:






  — | zmanjšanje nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, za 25 % do leta 2025, kot predlaga Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- | --- |

3.

poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo naslednjih pet odločilnih zavez in jih vključijo v politično izjavo, ki bo dana na srečanju OZN na visoki ravni o nenalezljivih boleznih septembra 2011, in sicer:

—

zmanjšanje nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti, za 25 % do leta 2025, kot predlaga Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | izvajanje stroškovno učinkovitega in ugodnega posredovanja, vključno s pospešenim izvajanjem okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka, boljšim dostopom do zdrave prehrane in spodbujanjem zdravega prehranjevanja, učinkovitim preprečevanje zlorab alkohola, dostopom do telesne dejavnosti in njenim spodbujanjem ter zmanjšanjem izpostavljenosti vseh prebivalcev onesnaženemu okolju, vključno z endokrinimi motilci in onesnaževalci okolja; |
| --- | --- |

—

izvajanje stroškovno učinkovitega in ugodnega posredovanja, vključno s pospešenim izvajanjem okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka, boljšim dostopom do zdrave prehrane in spodbujanjem zdravega prehranjevanja, učinkovitim preprečevanje zlorab alkohola, dostopom do telesne dejavnosti in njenim spodbujanjem ter zmanjšanjem izpostavljenosti vseh prebivalcev onesnaženemu okolju, vključno z endokrinimi motilci in onesnaževalci okolja;

| — | spremljanje trendov umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni in skupnih dejavnikov tveganja nenalezljivih bolezni, |
| --- | --- |

—

spremljanje trendov umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni in skupnih dejavnikov tveganja nenalezljivih bolezni,

| — | oblikovanje svetovnih in nacionalnih mehanizmov prevzemanja odgovornosti za vse odločilne udeležene zainteresirane strani, |
| --- | --- |

—

oblikovanje svetovnih in nacionalnih mehanizmov prevzemanja odgovornosti za vse odločilne udeležene zainteresirane strani,

| — | vzpostavitev partnerstva na visoki ravni leta 2012 za podporo pri uresničevanju priporočil in pripravi srečanja na visoki ravni leta 2014 za pregled dosežene stopnje izpolnjevanja zavez; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev partnerstva na visoki ravni leta 2012 za podporo pri uresničevanju priporočil in pripravi srečanja na visoki ravni leta 2014 za pregled dosežene stopnje izpolnjevanja zavez;

| 4. | poziva EU in njene države članice, naj dejavno izvajajo politično izjavo, ki bo dana na srečanju na visoki ravni, kjer bodo sodelovale vse pomembne agencije EU in institucije, da bi obravnavale izzive, povezane z nenalezljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

4.

poziva EU in njene države članice, naj dejavno izvajajo politično izjavo, ki bo dana na srečanju na visoki ravni, kjer bodo sodelovale vse pomembne agencije EU in institucije, da bi obravnavale izzive, povezane z nenalezljivimi boleznimi;

| 5. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo primarno preprečevanje, raziskave, zgodnje ugotavljanje in obvladovanje štirih najpogostejših nenalezljivih bolezni, tj. bolezni srca in ožilja ter dihal, rak in sladkorna bolezen, ne da bi pri tem zanemarili druge pomembne nenalezljive bolezni, kot so psihične in nevrološke motnje, vključno z alzheimerjevo boleznijo; poudarja, da je pomembno zgodaj prepoznati posameznike, pri katerih je veliko tveganje obolevnosti za tem boleznimi ali smrti zaradi njih, ali ki imajo predispozicijo za te bolezni ali ki trpijo za kroničnimi ali hudimi boleznimi ali dejavniki tveganja, ki poslabšujejo nenalezljive bolezni; |
| --- | --- |

5.

poziva EU in njene države članice, naj okrepijo primarno preprečevanje, raziskave, zgodnje ugotavljanje in obvladovanje štirih najpogostejših nenalezljivih bolezni, tj. bolezni srca in ožilja ter dihal, rak in sladkorna bolezen, ne da bi pri tem zanemarili druge pomembne nenalezljive bolezni, kot so psihične in nevrološke motnje, vključno z alzheimerjevo boleznijo; poudarja, da je pomembno zgodaj prepoznati posameznike, pri katerih je veliko tveganje obolevnosti za tem boleznimi ali smrti zaradi njih, ali ki imajo predispozicijo za te bolezni ali ki trpijo za kroničnimi ali hudimi boleznimi ali dejavniki tveganja, ki poslabšujejo nenalezljive bolezni;

| 6. | poudarja, da je potreben integriran in celosten pristop, usmerjen na bolnika, za obravnavanje dolgoročnih stanj, ki bo vključeval preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja, zgodnjo diagnozo, spremljanje in izobraževanje, pa tudi javne kampanje za osveščanje o dejavnikih tveganja, obstoječih boleznih in nezdravem načinu življenja (uživanje tobaka, slaba prehrana, pomanjkanje telesne dejavnosti in uživanje alkohola) ter usklajevanje bolnišnične oskrbe in patronažnega varstva; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potreben integriran in celosten pristop, usmerjen na bolnika, za obravnavanje dolgoročnih stanj, ki bo vključeval preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja, zgodnjo diagnozo, spremljanje in izobraževanje, pa tudi javne kampanje za osveščanje o dejavnikih tveganja, obstoječih boleznih in nezdravem načinu življenja (uživanje tobaka, slaba prehrana, pomanjkanje telesne dejavnosti in uživanje alkohola) ter usklajevanje bolnišnične oskrbe in patronažnega varstva;

| 7. | poziva, naj se preventivne strategije za nenalezljive bolezni izvajajo od zgodnje mladosti; poudarja, da je treba v šolah okrepiti izobraževanje o zdravih navadah glede hrane in telesne dejavnosti; ugotavlja, da bi morala biti na splošno za takšno izobraževalno delo na voljo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se preventivne strategije za nenalezljive bolezni izvajajo od zgodnje mladosti; poudarja, da je treba v šolah okrepiti izobraževanje o zdravih navadah glede hrane in telesne dejavnosti; ugotavlja, da bi morala biti na splošno za takšno izobraževalno delo na voljo ustrezna sredstva;

| 8. | ugotavlja, da bi bilo treba hitro in v celoti izvajati politike, ki obravnavajo vedenjske, socialne, gospodarske in okoljske dejavnike, povezane z nenalezljivimi boleznimi, da bi zagotovili najučinkovitejše odzivanje na te bolezni, hkrati pa bi se povečali kakovost življenja in pravičnost na področju zdravstva; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi bilo treba hitro in v celoti izvajati politike, ki obravnavajo vedenjske, socialne, gospodarske in okoljske dejavnike, povezane z nenalezljivimi boleznimi, da bi zagotovili najučinkovitejše odzivanje na te bolezni, hkrati pa bi se povečali kakovost življenja in pravičnost na področju zdravstva;

| 9. | ugotavlja, da bi morali modele oskrbe kroničnih bolnikov naravnati tako, da bi bolnike obravnavali že v začetnem stadiju nenalezljive bolezni, ne pa šele, ko ta že napreduje v kronično obolenje, pri čemer glavni cilj ni samo obvladovanje bolezni ampak tudi izboljšanje prognoze bolnikov s kronično boleznijo; istočasno poudarja pomembnost paliativne nege; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bi morali modele oskrbe kroničnih bolnikov naravnati tako, da bi bolnike obravnavali že v začetnem stadiju nenalezljive bolezni, ne pa šele, ko ta že napreduje v kronično obolenje, pri čemer glavni cilj ni samo obvladovanje bolezni ampak tudi izboljšanje prognoze bolnikov s kronično boleznijo; istočasno poudarja pomembnost paliativne nege;

| 10. | pozdravlja poudarek, ki so ga predhodna predsedstva EU namenila preprečevanju in nadzoru nenalezljivih boleznimi, pa tudi prednostno nalogo španskega predsedstva o boleznih srca in ožilja ter konferenci o otroških boleznih dihal in o zdravstveni solidarnosti – zmanjšanju zdravstvenih razlik med državami članicami EU med poljskim predsedstvom; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja poudarek, ki so ga predhodna predsedstva EU namenila preprečevanju in nadzoru nenalezljivih boleznimi, pa tudi prednostno nalogo španskega predsedstva o boleznih srca in ožilja ter konferenci o otroških boleznih dihal in o zdravstveni solidarnosti – zmanjšanju zdravstvenih razlik med državami članicami EU med poljskim predsedstvom;

| 11. | poziva k oblikovanju jasnih protokolov in z dokazi podprtih smernic za štiri najpogostejše nenalezljive bolezni, da bi zagotovili, da bi vsi zdravstveni delavci, tudi specialisti, splošni zdravniki in specializirano negovalno osebje, bolnike ustrezno obravnavali in zdravili; |
| --- | --- |

11.

poziva k oblikovanju jasnih protokolov in z dokazi podprtih smernic za štiri najpogostejše nenalezljive bolezni, da bi zagotovili, da bi vsi zdravstveni delavci, tudi specialisti, splošni zdravniki in specializirano negovalno osebje, bolnike ustrezno obravnavali in zdravili;

| 12. | poudarja, da bi morali na vseh ravneh raziskovati kronične bolezni in se o njih izobraževati, zlasti o štirih najpogostejših nenalezljiv boleznih, ne da bi zanemarili druge pomembne nenalezljive bolezni, o zmanjševanju dejavnikov tveganja, posredovanju na področju javnega zdravja na splošno ter o medsebojnem vplivu med viri onesnaževanja in zdravstvenimi učinki, pri čemer je potrebno multidisciplinarno sodelovanje na področju nenalezljivih bolezni, ob tem pa so raziskave prednostna naloga regij in držav, ki imajo dovolj sredstev; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morali na vseh ravneh raziskovati kronične bolezni in se o njih izobraževati, zlasti o štirih najpogostejših nenalezljiv boleznih, ne da bi zanemarili druge pomembne nenalezljive bolezni, o zmanjševanju dejavnikov tveganja, posredovanju na področju javnega zdravja na splošno ter o medsebojnem vplivu med viri onesnaževanja in zdravstvenimi učinki, pri čemer je potrebno multidisciplinarno sodelovanje na področju nenalezljivih bolezni, ob tem pa so raziskave prednostna naloga regij in držav, ki imajo dovolj sredstev;

| 13. | odločno poziva države članice, naj spoštujejo standarde EU o kakovosti zraka in izvajajo smernice za zrak na prostem in v zaprtih prostorih, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, ter parmsko izjavo in zaveze o tem, da je treba obravnavati učinke podnebnih sprememb na zdravje; |
| --- | --- |

13.

odločno poziva države članice, naj spoštujejo standarde EU o kakovosti zraka in izvajajo smernice za zrak na prostem in v zaprtih prostorih, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, ter parmsko izjavo in zaveze o tem, da je treba obravnavati učinke podnebnih sprememb na zdravje;

| 14. | poudarja, da je treba nemudoma učinkovito pregledati direktivo o tobačnih izdelkih; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba nemudoma učinkovito pregledati direktivo o tobačnih izdelkih;

| 15. | poudarja, da morajo EU in države članice v vsa zadevna zakonodajna področja in politike, zlasti v njihove politike o okolju, hrani in potrošnikih, še bolj vključiti preprečevanje in zmanjševanje tveganja, da bi uresničile cilje v zvezi z nenalezljivimi boleznimi in premagale izzive na področju javnega zdravstva ter socialne in gospodarske izzive; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo EU in države članice v vsa zadevna zakonodajna področja in politike, zlasti v njihove politike o okolju, hrani in potrošnikih, še bolj vključiti preprečevanje in zmanjševanje tveganja, da bi uresničile cilje v zvezi z nenalezljivimi boleznimi in premagale izzive na področju javnega zdravstva ter socialne in gospodarske izzive;

| 16. | priznava, da je na podlagi člena 168 PDEU ukrepanje na področju zdravstvenega varstva v prvi vrsti v pristojnosti držav članic, vendar poudarja, da treba po priporočilu Sveta v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, tudi bolniki in zdravstvenimi delavci, oblikovati strategijo EU o kroničnih nenalezljivih boleznih, ki bo v posameznih razdelkih obravnavala štiri najpogostejše nenalezljive boleznih, pri tem pa je treba upoštevati posebnosti spolov; |
| --- | --- |

16.

priznava, da je na podlagi člena 168 PDEU ukrepanje na področju zdravstvenega varstva v prvi vrsti v pristojnosti držav članic, vendar poudarja, da treba po priporočilu Sveta v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, tudi bolniki in zdravstvenimi delavci, oblikovati strategijo EU o kroničnih nenalezljivih boleznih, ki bo v posameznih razdelkih obravnavala štiri najpogostejše nenalezljive boleznih, pri tem pa je treba upoštevati posebnosti spolov;

| 17. | poziva države članice, naj do leta 2013 oblikujejo nacionalne načrte o nenalezljivih boleznih, zlasti za štiri najpogostejše med njimi, s sredstvi, ki bodo sorazmerna teži bremena nenalezljivih bolezni, ter vzpostavijo mehanizem na visoki svetovni ravni za ukrepanje v zvezi z nenalezljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj do leta 2013 oblikujejo nacionalne načrte o nenalezljivih boleznih, zlasti za štiri najpogostejše med njimi, s sredstvi, ki bodo sorazmerna teži bremena nenalezljivih bolezni, ter vzpostavijo mehanizem na visoki svetovni ravni za ukrepanje v zvezi z nenalezljivimi boleznimi;

| 18. | je seznanjen, da bi lahko izvajanje nacionalnih načrtov o nenalezljivih boleznih, povezano z učinkovitejšim preprečevanjem, ugotavljanjem in omejevanjem nenalezljivih bolezni in dejavnikov tveganja, kot so obstoječe bolezni ter kronične in hude bolezni, znatno zmanjšalo celotno breme nenalezljivih bolezni in tako pozitivno prispevalo k ohranjanju vzdržnosti nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen, da bi lahko izvajanje nacionalnih načrtov o nenalezljivih boleznih, povezano z učinkovitejšim preprečevanjem, ugotavljanjem in omejevanjem nenalezljivih bolezni in dejavnikov tveganja, kot so obstoječe bolezni ter kronične in hude bolezni, znatno zmanjšalo celotno breme nenalezljivih bolezni in tako pozitivno prispevalo k ohranjanju vzdržnosti nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva;

| 19. | poziva Komisijo, naj stalno spremlja napredek držav članic pri izvajanju nacionalnih načrtov o nenalezljivih boleznih v EU in o njem poroča, zlasti o štirih najpogostejših nenalezljivih boleznih, pri tem pa naj se osredotoči na napredek pri preprečevanju, zgodnjem ugotavljanju, obvladovanju bolezni in raziskavah; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj stalno spremlja napredek držav članic pri izvajanju nacionalnih načrtov o nenalezljivih boleznih v EU in o njem poroča, zlasti o štirih najpogostejših nenalezljivih boleznih, pri tem pa naj se osredotoči na napredek pri preprečevanju, zgodnjem ugotavljanju, obvladovanju bolezni in raziskavah;

| 20. | poziva države članice, naj ukrepajo in povečajo število zdravstvenega osebja s strokovnim usposabljanjem in dejansko zaposlitvijo v zdravstvenih sistemih, da se bodo učinkoviteje soočile z bremenom nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj ukrepajo in povečajo število zdravstvenega osebja s strokovnim usposabljanjem in dejansko zaposlitvijo v zdravstvenih sistemih, da se bodo učinkoviteje soočile z bremenom nenalezljivih bolezni;

| 21. | poudarja potrebo po skladnosti med politično izjavo ZN in aktualnimi ukrepi Sveta EU in Komisije ter po skupnemu pristopu k razmisleku o kroničnih boleznih; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo po skladnosti med politično izjavo ZN in aktualnimi ukrepi Sveta EU in Komisije ter po skupnemu pristopu k razmisleku o kroničnih boleznih;

| 22. | poziva Komisijo, naj preuči in oceni možnosti, da bi razširili pristojnosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) na nenalezljive bolezni ter da bi ga uporabili kot center za zbiranje podatkov in razvoj priporočil glede nenalezljivih bolezni, s tem pa bi oblikovalcem politike, znanstvenikom in zdravnikom zagotovili primere najboljše prakse in več znanja o nenalezljivih boleznih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj preuči in oceni možnosti, da bi razširili pristojnosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) na nenalezljive bolezni ter da bi ga uporabili kot center za zbiranje podatkov in razvoj priporočil glede nenalezljivih bolezni, s tem pa bi oblikovalcem politike, znanstvenikom in zdravnikom zagotovili primere najboljše prakse in več znanja o nenalezljivih boleznih;

| 23. | poudarja, da je treba prednostno uvesti osrednje zbiranje podatkov, da se pridobijo primerljivi podatki, ki bodo omogočili boljše načrtovanje in pripravo priporočil po vsej EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba prednostno uvesti osrednje zbiranje podatkov, da se pridobijo primerljivi podatki, ki bodo omogočili boljše načrtovanje in pripravo priporočil po vsej EU;

| 24. | poziva k celovitemu pregledu izvajanja politične izjave ZN do leta 2014; |
| --- | --- |

24.

poziva k celovitemu pregledu izvajanja politične izjave ZN do leta 2014;

| 25. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bo delegacija na visoki ravni udeležila seje ZN 19. in 20. septembra 2011 in na njej predstavila ambiciozno in usklajeno stališče EU; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bo delegacija na visoki ravni udeležila seje ZN 19. in 20. septembra 2011 in na njej predstavila ambiciozno in usklajeno stališče EU;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, vladam in parlamentom držav članic, veleposlaniku EU pri Organizaciji združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov in generalni direktorici Svetovne zdravstvene organizacije. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, vladam in parlamentom držav članic, veleposlaniku EU pri Organizaciji združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov in generalni direktorici Svetovne zdravstvene organizacije.

---

(1)  http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf

(2)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf

(3)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E

(4)  http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf

(5)  http://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA64/A64_R11-en.pdf

(6)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E

(7)  http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf

(8)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/78608/E93618.pdf

(9)  http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php

(10)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0009/87462/E89567.pdf

(11)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 93.

(12)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 97.

(13)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 561.

(14)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 11.

(15)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 273.

(16)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 83.

(17)  UL L 242 E, 10.9.2002, str. 1.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0400.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0081.

(20)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 95.

(21)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 115.

(22)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:213:0008:0024:EN:PDF

(23)  www.consilium.europa.eu/uedocs/NewsWord/en/lsa/80729.doc

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:301:0003:0013:sl:PDF

(25)  http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681SL6.pdf

(26)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf

(28)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/137 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/137

---

Četrtek, 15. september 2011Pristop politike EU k svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012

P7_TA(2011)0391

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o pristopu politike Evropske unije k Svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 (WRC-12)

2013/C 51 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pristopu politike Evropske unije k Svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 (WRC-12) z dne 6. aprila 2011 (KOM(2011)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pristopu politike Evropske unije k Svetovni konferenci o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 (WRC-12) z dne 6. aprila 2011 (KOM(2011)0180),

| — | ob upoštevanju agende Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) za konferenco WRC-12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) za konferenco WRC-12,

| — | ob upoštevanju digitalne agende iz strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju digitalne agende iz strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra o skupnih ciljih politike za Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra o skupnih ciljih politike za Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2012,

| — | ob upoštevanju svojega stališča o programu za politiko radiofrekvenčnega spektra z dne 11. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča o programu za politiko radiofrekvenčnega spektra z dne 11. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za promet, telekomunikacije in energijo z dne 27. maja 2011 o konferenci WRC-12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za promet, telekomunikacije in energijo z dne 27. maja 2011 o konferenci WRC-12,

| — | ob upoštevanju členov 8a(4) in 9(1) Direktive 2009/140/ES z dne 25. novembra 2009 o spremembi Direktive 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8a(4) in 9(1) Direktive 2009/140/ES z dne 25. novembra 2009 o spremembi Direktive 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker se bo konferenca leta 2012 zaključila s sprejetjem spremembe Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze, |
| --- | --- |

A.

ker se bo konferenca leta 2012 zaključila s sprejetjem spremembe Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze,

| B. | ker morajo države članice EU zagotoviti, da bodo mednarodni sporazumi, katerih pogodbenice so v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze, skladni z veljavno zakonodajo EU, zlasti z ustreznimi pravili in načeli regulativnega okvira EU o elektronskih komunikacijah, |
| --- | --- |

B.

ker morajo države članice EU zagotoviti, da bodo mednarodni sporazumi, katerih pogodbenice so v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze, skladni z veljavno zakonodajo EU, zlasti z ustreznimi pravili in načeli regulativnega okvira EU o elektronskih komunikacijah,

| C. | ker je spekter omejena javna dobrina, ki je nadvse pomembna za vse več sektorjev, |
| --- | --- |

C.

ker je spekter omejena javna dobrina, ki je nadvse pomembna za vse več sektorjev,

| D. | ker so širokopasovne komunikacijske storitve zlasti pomembne za rast in evropsko konkurenčnost na svetovni ravni, kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo, |
| --- | --- |

D.

ker so širokopasovne komunikacijske storitve zlasti pomembne za rast in evropsko konkurenčnost na svetovni ravni, kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo,

| E. | ker bo lahko Evropa v celoti izkoristila potencial digitalnega gospodarstva samo, če bo vzpostavila dobro delujoč notranji digitalni trg z enakimi konkurenčnimi pogoji na evropski ravni, |
| --- | --- |

E.

ker bo lahko Evropa v celoti izkoristila potencial digitalnega gospodarstva samo, če bo vzpostavila dobro delujoč notranji digitalni trg z enakimi konkurenčnimi pogoji na evropski ravni,

| F. | ker je dodatna sprostitev spektra na usklajen način na svetovni in evropski ravni pomembna za zmanjšanje omejitev zmogljivosti mobilnih omrežij ter spodbujanje novih storitev in gospodarske rasti, |
| --- | --- |

F.

ker je dodatna sprostitev spektra na usklajen način na svetovni in evropski ravni pomembna za zmanjšanje omejitev zmogljivosti mobilnih omrežij ter spodbujanje novih storitev in gospodarske rasti,

| G. | ker se glavno vprašanje na tej konferenci nanaša na razpoložljivost radijskega spektra in je zlasti povezano z digitalno dividendo v frekvenčnem pasu 800 MHz, |
| --- | --- |

G.

ker se glavno vprašanje na tej konferenci nanaša na razpoložljivost radijskega spektra in je zlasti povezano z digitalno dividendo v frekvenčnem pasu 800 MHz,

| H. | ker je veliko drugih vprašanj pomembnih za politike EU (informacijska družba, promet, vesoljska politika, Galileo, notranji trg, okolje, avdiovizualna politika, raziskave itd.), |
| --- | --- |

H.

ker je veliko drugih vprašanj pomembnih za politike EU (informacijska družba, promet, vesoljska politika, Galileo, notranji trg, okolje, avdiovizualna politika, raziskave itd.),

| I. | ker se na vsaki svetovni konferenci o radiokomunikacijah oblikuje agenda za naslednjo konferenco, |
| --- | --- |

I.

ker se na vsaki svetovni konferenci o radiokomunikacijah oblikuje agenda za naslednjo konferenco,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in se strinja z analizo o tem, kako pomembno bo konferenca WRC-12 vplivala na politike EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in se strinja z analizo o tem, kako pomembno bo konferenca WRC-12 vplivala na politike EU;

| 2. | meni, da mora EU v mednarodnih pogajanjih glede uporabe spektra nastopati enotno, da bo spodbujala svoje interese ter vzpostavila sinergije na svetovni ravni in ekonomijo obsega; zato odločno spodbuja države članice, naj v celoti sprejmejo te usmeritve politike ter jih dejavno spodbujajo in zagovarjajo na konferenci WRC-12; poleg tega meni, da bi morale države članice skupaj s Komisijo tesno uskladiti skupno stališče Unije na podlagi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra, dokler Komisija ne bo imela pravice, da v Mednarodni telekomunikacijski zvezi zastopa EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora EU v mednarodnih pogajanjih glede uporabe spektra nastopati enotno, da bo spodbujala svoje interese ter vzpostavila sinergije na svetovni ravni in ekonomijo obsega; zato odločno spodbuja države članice, naj v celoti sprejmejo te usmeritve politike ter jih dejavno spodbujajo in zagovarjajo na konferenci WRC-12; poleg tega meni, da bi morale države članice skupaj s Komisijo tesno uskladiti skupno stališče Unije na podlagi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra, dokler Komisija ne bo imela pravice, da v Mednarodni telekomunikacijski zvezi zastopa EU;

| 3. | opozarja na 25 drugih točk agende konference WRC-12 in na njihov morebiten vpliv na politike in cilje EU; |
| --- | --- |

3.

opozarja na 25 drugih točk agende konference WRC-12 in na njihov morebiten vpliv na politike in cilje EU;

| 4. | poziva države članice, naj ohranijo te cilje in naj Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze ne spreminjajo tako, da bi vplivale na njegovo področje uporabe in vsebino; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi spoštovanje načel Pogodbe EU in pravnega reda EU; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj ohranijo te cilje in naj Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze ne spreminjajo tako, da bi vplivale na njegovo področje uporabe in vsebino; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi spoštovanje načel Pogodbe EU in pravnega reda EU;

| 5. | meni, da bi morala Komisija državam članicam nuditi tehnično in politično podporo ter jim tako pomagati pri dvostranskih in večstranskih pogajanjih s tretjimi državami ter da bi morala z državami članicami sodelovati pri pogajanjih za sklenitev mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov s sosednjimi tretjimi državami, kjer lahko nastanejo motnje zaradi različnih načrtov dodeljevanja frekvenc; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala Komisija državam članicam nuditi tehnično in politično podporo ter jim tako pomagati pri dvostranskih in večstranskih pogajanjih s tretjimi državami ter da bi morala z državami članicami sodelovati pri pogajanjih za sklenitev mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov s sosednjimi tretjimi državami, kjer lahko nastanejo motnje zaradi različnih načrtov dodeljevanja frekvenc;

| 6. | ponovno poudarja svoje stališče v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra in meni, zlasti ob upoštevanju študije Mednarodne telekomunikacijske zveze o sodobnih potrebah mednarodne mobilne telekomunikacije, da je treba za mobilni prenos podatkov dodeliti dovolj ustreznih frekvenc radiofrekvenčnega spektra, in sicer najmanj 1 200 MHz do leta 2015, da bi podprli cilje politike Unije in najbolje zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu podatkov; poudarja, da bi morali biti vsi novi ukrepi pregledni in ne bi smeli izkrivljati konkurence ali novih udeležencev na trgu telekomunikacij postavljati v slabši položaj; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja svoje stališče v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra in meni, zlasti ob upoštevanju študije Mednarodne telekomunikacijske zveze o sodobnih potrebah mednarodne mobilne telekomunikacije, da je treba za mobilni prenos podatkov dodeliti dovolj ustreznih frekvenc radiofrekvenčnega spektra, in sicer najmanj 1 200 MHz do leta 2015, da bi podprli cilje politike Unije in najbolje zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu podatkov; poudarja, da bi morali biti vsi novi ukrepi pregledni in ne bi smeli izkrivljati konkurence ali novih udeležencev na trgu telekomunikacij postavljati v slabši položaj;

| 7. | poziva države članice, naj podprejo Komisijo pri zavzemanju, da se ta pomembna točka vključi v dnevni red za naslednjo Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2016; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba na ravni EU sestaviti pregled sedanje uporabe spektra in njegove učinkovitosti, kakor je predlagano v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj podprejo Komisijo pri zavzemanju, da se ta pomembna točka vključi v dnevni red za naslednjo Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2016; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba na ravni EU sestaviti pregled sedanje uporabe spektra in njegove učinkovitosti, kakor je predlagano v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra;

| 8. | ponovno poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo ambiciozno agendo usklajevanja v skladu s sklepi Mednarodne telekomunikacijske zveze, in poziva Komisijo, naj oceni in preveri, ali je treba sprostiti dodatni frekvenčni pas, pri čemer naj upošteva razvoj radiofrekvenčne tehnologije, tržne izkušnje z novimi storitvami, morebitne prihodnje potrebe prizemne radiodifuzije in pomanjkanje drugih frekvenčnih pasov spektra, primernih za brezžično širokopasovno povezavo, da bi to omogočila, odvisno od sprejetja potrebnih odločitev, do leta 2012 in 2016; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo ambiciozno agendo usklajevanja v skladu s sklepi Mednarodne telekomunikacijske zveze, in poziva Komisijo, naj oceni in preveri, ali je treba sprostiti dodatni frekvenčni pas, pri čemer naj upošteva razvoj radiofrekvenčne tehnologije, tržne izkušnje z novimi storitvami, morebitne prihodnje potrebe prizemne radiodifuzije in pomanjkanje drugih frekvenčnih pasov spektra, primernih za brezžično širokopasovno povezavo, da bi to omogočila, odvisno od sprejetja potrebnih odločitev, do leta 2012 in 2016;

| 9. | poudarja, da brezžične širokopasovne storitve bistveno prispevajo k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti ter da potrebujemo dovolj frekvenc in učinkovito upravljanje spektra, da bi se lahko odzvali na vse večje povpraševanje po zmogljivosti in pokritosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da brezžične širokopasovne storitve bistveno prispevajo k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti ter da potrebujemo dovolj frekvenc in učinkovito upravljanje spektra, da bi se lahko odzvali na vse večje povpraševanje po zmogljivosti in pokritosti;

| 10. | meni, da mora EU zavzeti trdnejše uradno stališče v Mednarodni telekomunikacijski zvezi, če naj ima EU pomembnejšo vlogo v politiki radiofrekvenčnega spektra, in zato odločno podpira ponovno preučitev njenega položaja na naslednji konferenci pooblaščenih predstavnikov Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2014; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora EU zavzeti trdnejše uradno stališče v Mednarodni telekomunikacijski zvezi, če naj ima EU pomembnejšo vlogo v politiki radiofrekvenčnega spektra, in zato odločno podpira ponovno preučitev njenega položaja na naslednji konferenci pooblaščenih predstavnikov Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2014;

| 11. | poudarja, da morajo države članice med seboj sodelovati in se usklajevati, da bo EU v celoti izkoristila morebitne možnosti inovacij na področju radiofrekvenčnih tehnologij; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo države članice med seboj sodelovati in se usklajevati, da bo EU v celoti izkoristila morebitne možnosti inovacij na področju radiofrekvenčnih tehnologij;

| 12. | poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo na področju radiofrekvenčne tehnologije ter postaviti zgled najboljše prakse in kohezije na svetovni ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo na področju radiofrekvenčne tehnologije ter postaviti zgled najboljše prakse in kohezije na svetovni ravni;

| 13. | poudarja, da so naprave, ki uporabljajo radiofrekvenčni spekter, izpostavljene kibernetičnim napadom, in poudarja potrebo po usklajenem pristopu na svetovni ravni za krepitev spletne varnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so naprave, ki uporabljajo radiofrekvenčni spekter, izpostavljene kibernetičnim napadom, in poudarja potrebo po usklajenem pristopu na svetovni ravni za krepitev spletne varnosti;

| 14. | poziva Komisijo, naj poroča o rezultatih in dosežkih konference WRC-12; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj poroča o rezultatih in dosežkih konference WRC-12;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0220.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/140

---

Četrtek, 15. september 2011Belorusija: aretacija Alesa Bialatskega, zagovornika človekovih pravic

P7_TA(2011)0392

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Belorusiji: aretacija zagovornika človekovih pravic Alesa Bjaljackega

2013/C 51 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z 12. maja 2011 (1), 10. marca 2011 (2), 20. januarja 2011 (3) in 17. decembra 2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z 12. maja 2011 (1), 10. marca 2011 (2), 20. januarja 2011 (3) in 17. decembra 2009 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih 20. junija 2011 na 3 101. seji Sveta za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih 20. junija 2011 na 3 101. seji Sveta za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz decembra 1998,

| — | ob upoštevanju resolucije o svobodi združevanja v Republiki Belorusiji, ki jo je 22. junija 2011 sprejela konferenca mednarodnih nevladnih organizacij pri Svetu Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o svobodi združevanja v Republiki Belorusiji, ki jo je 22. junija 2011 sprejela konferenca mednarodnih nevladnih organizacij pri Svetu Evrope,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 17. junija 2011, ki obsoja kršitve človekovih pravic pred predsedniškimi volitvami v Belorusiji, med njimi ter po njih in poziva belorusko vlado, naj preneha s preganjanjem opozicijskih voditeljev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 17. junija 2011, ki obsoja kršitve človekovih pravic pred predsedniškimi volitvami v Belorusiji, med njimi ter po njih in poziva belorusko vlado, naj preneha s preganjanjem opozicijskih voditeljev,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton 5. avgusta 2011 o aretaciji Alesa Bjaljackega v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton 5. avgusta 2011 o aretaciji Alesa Bjaljackega v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker Belorusijo mednarodne zaveze obvezujejo k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, tudi demokracije, pravne države ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

A.

ker Belorusijo mednarodne zaveze obvezujejo k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, tudi demokracije, pravne države ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| B. | ker so zagovornika človekovih pravic Alesa Bjaljackega, vodjo centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice, najprej zadrževali v centru za pridržanje beloruskega notranjega ministrstva, nato pa ga 4. avgusta 2011 v Minsku aretirali z uradno obtožbo velike davčne utaje ("prikrivanje dobička v posebej velikem obsegu") ter ga 12. avgusta 2011 obtožili v skladu z delom II 243. člena beloruskega kazenskega zakonika; ker mu grozi kazen do petih let "omejitve svobode" ali treh do sedmih let zapora ter zaplemba premoženja, vključno s prostori, kjer deluje Vjasna; |
| --- | --- |

B.

ker so zagovornika človekovih pravic Alesa Bjaljackega, vodjo centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice, najprej zadrževali v centru za pridržanje beloruskega notranjega ministrstva, nato pa ga 4. avgusta 2011 v Minsku aretirali z uradno obtožbo velike davčne utaje ("prikrivanje dobička v posebej velikem obsegu") ter ga 12. avgusta 2011 obtožili v skladu z delom II 243. člena beloruskega kazenskega zakonika; ker mu grozi kazen do petih let "omejitve svobode" ali treh do sedmih let zapora ter zaplemba premoženja, vključno s prostori, kjer deluje Vjasna;

| C. | ker so uslužbenci Urada za državno varnost (KGB) in oddelka za finančne preiskave Odbora za državni nadzor izvedli racijo v zasebnih prostorih Alesa Bjaljackega v Minsku, na njegovem domu v Rakovu in v pisarni Vjasne v Minsku in ker je bil zaplenjen njegov računalnik in drugi dokumenti; |
| --- | --- |

C.

ker so uslužbenci Urada za državno varnost (KGB) in oddelka za finančne preiskave Odbora za državni nadzor izvedli racijo v zasebnih prostorih Alesa Bjaljackega v Minsku, na njegovem domu v Rakovu in v pisarni Vjasne v Minsku in ker je bil zaplenjen njegov računalnik in drugi dokumenti;

| D. | ker je okrožni sodnik v Minsku 16. avgusta 2011 zavrnil prošnjo odvetnika Alesa Bjaljackega za izpustitev zagovornika človekovih pravic proti varščini in ker mu je bil v začetku tedna preiskovalni pripor podaljšan na dva meseca, |
| --- | --- |

D.

ker je okrožni sodnik v Minsku 16. avgusta 2011 zavrnil prošnjo odvetnika Alesa Bjaljackega za izpustitev zagovornika človekovih pravic proti varščini in ker mu je bil v začetku tedna preiskovalni pripor podaljšan na dva meseca,

| E. | ker je aretacija povezana s podrobnostmi o bančnih računih Alesa Bjaljackega, ki so jih beloruskim oblastem razkrile nekatere države članice EU; ker so beloruske oblasti pri pridobivanju teh informacij izkoristile mednarodno sodelovanje v okviru dvostranskega sporazuma o pravni pomoči, uporabile sistem mednarodnih postopkov in sporazumov o finančnih transferjih, namenjenih sledenju teroristom in kriminalcem, da bi v celoti nadzorovale nevladne organizacije civilne družbe in beloruske demokratične opozicije ter da bi diskreditirale pomoč Evropske unije beloruski civilni družbi; |
| --- | --- |

E.

ker je aretacija povezana s podrobnostmi o bančnih računih Alesa Bjaljackega, ki so jih beloruskim oblastem razkrile nekatere države članice EU; ker so beloruske oblasti pri pridobivanju teh informacij izkoristile mednarodno sodelovanje v okviru dvostranskega sporazuma o pravni pomoči, uporabile sistem mednarodnih postopkov in sporazumov o finančnih transferjih, namenjenih sledenju teroristom in kriminalcem, da bi v celoti nadzorovale nevladne organizacije civilne družbe in beloruske demokratične opozicije ter da bi diskreditirale pomoč Evropske unije beloruski civilni družbi;

| F. | ker so beloruski davčni organi zneske na računih Alesa Bjaljackega razlagali kot osebni dohodek in ga obtožili njihovega prikrivanja; |
| --- | --- |

F.

ker so beloruski davčni organi zneske na računih Alesa Bjaljackega razlagali kot osebni dohodek in ga obtožili njihovega prikrivanja;

| G. | ker beloruske oblasti na državni ravni sistematično zavračajo registracijo skoraj vseh organizacij za človekove pravice v državi (v zadnjih letih je bila registracija Vjasne zavrnjena kar trikrat); zaradi tega in ker morajo tujo pomoč nevladnim organizacijam v Belorusiji (v primeru Vjasne sredstva omogočajo pomoč žrtvam množičnega zatiranja beloruskega režima po predsedniških volitvah decembra 2010) odobriti beloruske oblasti, so zagovorniki človekovih pravic prisiljeni odpirati račune v sosednjih državah, da lahko zagotovijo učinkovito pomoč predstavnikom neodvisne civilne družbe; |
| --- | --- |

G.

ker beloruske oblasti na državni ravni sistematično zavračajo registracijo skoraj vseh organizacij za človekove pravice v državi (v zadnjih letih je bila registracija Vjasne zavrnjena kar trikrat); zaradi tega in ker morajo tujo pomoč nevladnim organizacijam v Belorusiji (v primeru Vjasne sredstva omogočajo pomoč žrtvam množičnega zatiranja beloruskega režima po predsedniških volitvah decembra 2010) odobriti beloruske oblasti, so zagovorniki človekovih pravic prisiljeni odpirati račune v sosednjih državah, da lahko zagotovijo učinkovito pomoč predstavnikom neodvisne civilne družbe;

| H. | ker zagovornike človekovih pravic in aktiviste dosledno in vsesplošno nadlegujejo; ker so bila pred kratkim objavljena poročila o preganjanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in aktivistov, ki so se zavzemali za izpustitev Alesa Bjaljackega, med drugim o aretacijah, pridržanjih, zasliševanjih, izrekih denarnih kazni ali zaplembi tiskovnega materiala; ker eden med njimi, Viktor Sazonov, trenutno čaka na sojenje; |
| --- | --- |

H.

ker zagovornike človekovih pravic in aktiviste dosledno in vsesplošno nadlegujejo; ker so bila pred kratkim objavljena poročila o preganjanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in aktivistov, ki so se zavzemali za izpustitev Alesa Bjaljackega, med drugim o aretacijah, pridržanjih, zasliševanjih, izrekih denarnih kazni ali zaplembi tiskovnega materiala; ker eden med njimi, Viktor Sazonov, trenutno čaka na sojenje;

| I. | ker je primer Alesa Bjaljackega le del v večjem vzorcu dolgotrajnega in stalnega nadlegovanja civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic po predsedniških volitvah decembra 2010, zaradi česar se je občutno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic ter civilnih in političnih svoboščin v Belorusiji; |
| --- | --- |

I.

ker je primer Alesa Bjaljackega le del v večjem vzorcu dolgotrajnega in stalnega nadlegovanja civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic po predsedniških volitvah decembra 2010, zaradi česar se je občutno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic ter civilnih in političnih svoboščin v Belorusiji;

| J. | ker je bilo zaradi sodelovanja na mirnih povolilnih demonstracijah 19. decembra 2010 v Minsku pridržanih veliko opozicijskih aktivistov, med njimi tudi nekdanji predsedniški kandidati, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, obtoženi so bili "organiziranja množičnih neredov", izrekli pa so jim neupravičeno stroge kazni do sedmih let v kazenski koloniji z visoko ali srednjo stopnjo varovanja; ker so nekatere med njimi menda fizično in psihično mučili, niso jim zagotovili ustrezne pravne in medicinske pomoči ali so jih po večji operaciji brez ustrezne zdravstvene rehabilitacije poslali nazaj v zapor; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo zaradi sodelovanja na mirnih povolilnih demonstracijah 19. decembra 2010 v Minsku pridržanih veliko opozicijskih aktivistov, med njimi tudi nekdanji predsedniški kandidati, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, obtoženi so bili "organiziranja množičnih neredov", izrekli pa so jim neupravičeno stroge kazni do sedmih let v kazenski koloniji z visoko ali srednjo stopnjo varovanja; ker so nekatere med njimi menda fizično in psihično mučili, niso jim zagotovili ustrezne pravne in medicinske pomoči ali so jih po večji operaciji brez ustrezne zdravstvene rehabilitacije poslali nazaj v zapor;

| 1. | je globoko zaskrbljen zaradi vse slabšega položaja zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji; ostro obsoja nedavno aretacijo vodje centra za človekove pravice Vjasna Alesa Bjaljackega in obtožbe proti njemu ter to, da beloruske oblasti ne spoštujejo temeljnih pravic do svobode združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

1.

je globoko zaskrbljen zaradi vse slabšega položaja zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji; ostro obsoja nedavno aretacijo vodje centra za človekove pravice Vjasna Alesa Bjaljackega in obtožbe proti njemu ter to, da beloruske oblasti ne spoštujejo temeljnih pravic do svobode združevanja in izražanja;

| 2. | obžaluje, da beloruske oblasti dosledno zavračajo podelitev pravnega statusa neodvisnim organizacijam za človekove pravice v državi, zaradi česar te ne morejo delovati, saj oblasti uvajajo represivne zakone, da bi ustavile tovrstne dejavnosti, nato pa z grožnjo kazenskih sankcij zastrašujejo zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da beloruske oblasti dosledno zavračajo podelitev pravnega statusa neodvisnim organizacijam za človekove pravice v državi, zaradi česar te ne morejo delovati, saj oblasti uvajajo represivne zakone, da bi ustavile tovrstne dejavnosti, nato pa z grožnjo kazenskih sankcij zastrašujejo zagovornike človekovih pravic;

| 3. | glede na to in glede na neprimerljivo zatrtje beloruske civilne družbe po predsedniških volitvah decembra 2010 meni, da je kazenska zadeva proti Alesu Bjaljackemu politično motivirana in namenjena oviranju njegovega legitimnega dela kot zagovornika človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

glede na to in glede na neprimerljivo zatrtje beloruske civilne družbe po predsedniških volitvah decembra 2010 meni, da je kazenska zadeva proti Alesu Bjaljackemu politično motivirana in namenjena oviranju njegovega legitimnega dela kot zagovornika človekovih pravic;

| 4. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Alesa Bjaljackega iz pripora in k takojšnji opustitvi preiskave in vseh obtožb proti njemu; |
| --- | --- |

4.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Alesa Bjaljackega iz pripora in k takojšnji opustitvi preiskave in vseh obtožb proti njemu;

| 5. | obsoja ukrepe proti centru za človekove pravice Vjasna ter poziva beloruske oblasti, naj prenehajo z vsemi oblikami nadlegovanja Alesa Bjaljackega, Vjasne in njenega osebja ter vseh drugih zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe v državi ter naj spoštujejo načela pravne države; |
| --- | --- |

5.

obsoja ukrepe proti centru za človekove pravice Vjasna ter poziva beloruske oblasti, naj prenehajo z vsemi oblikami nadlegovanja Alesa Bjaljackega, Vjasne in njenega osebja ter vseh drugih zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe v državi ter naj spoštujejo načela pravne države;

| 6. | poziva beloruske oblasti, naj razveljavijo člen 193(1) beloruskega kazenskega zakonika, ki prepoveduje organizacijo dejavnosti neregistriranih javnih združenj ali sodelovanje pri njih, saj je ta določba v nasprotju z mednarodnimi standardi o svobodi združevanja ter pomeni, da Belorusija krši svoje obveznosti pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Združenih narodih; |
| --- | --- |

6.

poziva beloruske oblasti, naj razveljavijo člen 193(1) beloruskega kazenskega zakonika, ki prepoveduje organizacijo dejavnosti neregistriranih javnih združenj ali sodelovanje pri njih, saj je ta določba v nasprotju z mednarodnimi standardi o svobodi združevanja ter pomeni, da Belorusija krši svoje obveznosti pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Združenih narodih;

| 7. | poudarja, da pravna pomoč med državami članicami EU in Belorusijo ne bi smela postati orodje političnega preganjanja in represije; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da pravna pomoč med državami članicami EU in Belorusijo ne bi smela postati orodje političnega preganjanja in represije;

| 8. | obžaluje, da beloruske oblasti namenoma zlorabljajo in izkoriščajo belorusko pravo ter dvostranske in mednarodne mehanizme; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da beloruske oblasti namenoma zlorabljajo in izkoriščajo belorusko pravo ter dvostranske in mednarodne mehanizme;

| 9. | poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo vse določbe deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter naj zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh okoliščinah v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodnimi in regionalnimi instrumenti za človekove pravice, ki jih je ratificirala Belorusija, |
| --- | --- |

9.

poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo vse določbe deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter naj zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh okoliščinah v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodnimi in regionalnimi instrumenti za človekove pravice, ki jih je ratificirala Belorusija,

| 10. | poziva beloruske oblasti, naj spremenijo belorusko zakonodajo, zlasti glede svobode združevanja in svobode izražanja in jo uskladijo z mednarodnimi standardi, ta čas pa naj se izogibajo novim zlorabam prava; |
| --- | --- |

10.

poziva beloruske oblasti, naj spremenijo belorusko zakonodajo, zlasti glede svobode združevanja in svobode izražanja in jo uskladijo z mednarodnimi standardi, ta čas pa naj se izogibajo novim zlorabam prava;

| 11. | poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj okrepijo pritisk na beloruske oblasti, naj še razširijo seznam o prepovedi izdajanja vizumov ter zamrznitvi premoženja in nanj uvrstijo vse, ki sodelujejo pri aretaciji in pregonu Alesa Bjaljackega; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj okrepijo pritisk na beloruske oblasti, naj še razširijo seznam o prepovedi izdajanja vizumov ter zamrznitvi premoženja in nanj uvrstijo vse, ki sodelujejo pri aretaciji in pregonu Alesa Bjaljackega;

| 12. | poudarja, da mora Evropska unija glede na nenehno in neprimerljivo zatiranje opozicije in civilne družbe v Belorusiji podpirati krepitev demokracije v tej državi in poiskati nove načine za pomoč beloruski civilni družbi ter neodvisnim medijem pri krepitvi ozaveščenosti javnosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora Evropska unija glede na nenehno in neprimerljivo zatiranje opozicije in civilne družbe v Belorusiji podpirati krepitev demokracije v tej državi in poiskati nove načine za pomoč beloruski civilni družbi ter neodvisnim medijem pri krepitvi ozaveščenosti javnosti;

| 13. | poziva, naj vrh vzhodnega partnerstva, ki bo potekal 28. in 29. septembra 2011 v Varšavi, okrepi pomoč beloruski demokratični opoziciji in organizacijam civilne družbe ter učinkovito sodeluje z njimi, da bi spodbudili in okrepili prizadevanja za zaščito demokracije; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj vrh vzhodnega partnerstva, ki bo potekal 28. in 29. septembra 2011 v Varšavi, okrepi pomoč beloruski demokratični opoziciji in organizacijam civilne družbe ter učinkovito sodeluje z njimi, da bi spodbudili in okrepili prizadevanja za zaščito demokracije;

| 14. | poziva beloruske oblasti, naj vsem političnim zapornikom zagotovijo primerno pravno in medicinsko pomoč in naj jih nemudoma in brezpogojno izpustijo, jih oprostijo vseh obtožb in jim v celoti vrnejo civilne pravice; |
| --- | --- |

14.

poziva beloruske oblasti, naj vsem političnim zapornikom zagotovijo primerno pravno in medicinsko pomoč in naj jih nemudoma in brezpogojno izpustijo, jih oprostijo vseh obtožb in jim v celoti vrnejo civilne pravice;

| 15. | poudarja, da mora za morebitno sodelovanje Evropske unije z Belorusijo veljati strogo pogojevanje, sodelovanje pa mora biti odvisno od zaveze Belorusije, da bo spoštovala demokratične standarde, človekove pravice in pravno državo, kot določa skupna izjava praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu 7. maja 2009, ki jo je podpisala tudi Belorusija; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da mora za morebitno sodelovanje Evropske unije z Belorusijo veljati strogo pogojevanje, sodelovanje pa mora biti odvisno od zaveze Belorusije, da bo spoštovala demokratične standarde, človekove pravice in pravno državo, kot določa skupna izjava praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu 7. maja 2009, ki jo je podpisala tudi Belorusija;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0244.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0099.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0022.

(4)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/143 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/143

---

Četrtek, 15. september 2011Sudan: razmere v Južnem Kordofanu in Modrem Nilu

P7_TA(2011)0393

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Sudanu: razmere v Južnem Kordofanu in izbruh nasilja v zvezni državi Modri Nil

2013/C 51 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu,

| — | ob upoštevanju celovitega mirovnega sporazuma, podpisanega dne 9. januarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega mirovnega sporazuma, podpisanega dne 9. januarja 2005,

| — | ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 31. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 31. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju izjave EU in njenih držav članic z dne 9. julija 2011 o neodvisnosti Republike Južni Sudan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU in njenih držav članic z dne 9. julija 2011 o neodvisnosti Republike Južni Sudan,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 6. septembra 2011 o izbruhu spopadov v državi Modri Nil ter izjave z dne 26. avgusta 2011 o razmerah v Južnem Kordofanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 6. septembra 2011 o izbruhu spopadov v državi Modri Nil ter izjave z dne 26. avgusta 2011 o razmerah v Južnem Kordofanu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke Georgieve z dne 26. avgusta 2011 o dostopu humanitarne pomoči do Južnega Kordofana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke Georgieve z dne 26. avgusta 2011 o dostopu humanitarne pomoči do Južnega Kordofana,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzeka z dne 21. junija 2011 o razmerah v pokrajini Abyei in v Južnem Kordofanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzeka z dne 21. junija 2011 o razmerah v pokrajini Abyei in v Južnem Kordofanu,

| — | ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 20. avgusta 2011 glede sporazuma med sudansko vlado in vlado Južnega Sudana o misiji za podporo mejnega nadzora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 20. avgusta 2011 glede sporazuma med sudansko vlado in vlado Južnega Sudana o misiji za podporo mejnega nadzora,

| — | ob upoštevanju predhodnega poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice iz avgusta 2011 o kršitvah mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Južnem Kordofanu med 5. in 30. junijem 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice iz avgusta 2011 o kršitvah mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Južnem Kordofanu med 5. in 30. junijem 2011,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o politični in varnostni ureditvi v zveznih državah Modri Nil in Južni Kordofan, podpisanega 28. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o politični in varnostni ureditvi v zveznih državah Modri Nil in Južni Kordofan, podpisanega 28. junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 2. septembra 2011, v kateri poziva k ustavitvi spopadov v zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 2. septembra 2011, v kateri poziva k ustavitvi spopadov v zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so razmere v Južnem Kordofanu še vedno napete, saj se nadaljujejo spopadi med sudanskimi oboroženimi silami in sudanskim ljudskim osvobodilnim gibanjem (SPLMNorth), do novih spopadov pa prihaja tudi v zvezni državi Modri Nil; |
| --- | --- |

A.

ker so razmere v Južnem Kordofanu še vedno napete, saj se nadaljujejo spopadi med sudanskimi oboroženimi silami in sudanskim ljudskim osvobodilnim gibanjem (SPLMNorth), do novih spopadov pa prihaja tudi v zvezni državi Modri Nil;

| B. | ker so posledice oboroženega spopada med sudanskimi oboroženimi silami in sudanskim ljudskim osvobodilnim gibanjem v Južnem Kordofanu številni mrtvi in na tisoče razseljenih ljudi, ki so se zatekli v sosednje države, |
| --- | --- |

B.

ker so posledice oboroženega spopada med sudanskimi oboroženimi silami in sudanskim ljudskim osvobodilnim gibanjem v Južnem Kordofanu številni mrtvi in na tisoče razseljenih ljudi, ki so se zatekli v sosednje države,

| C. | ker je predsednik Al Bašir 23. avgusta 2011 enostransko razglasil dvotedensko premirje v Južnem Kordofanu, hkrati pa naznanil, da nobeni tuji organizaciji ne bo dovoljeno delovanje v tej regiji, |
| --- | --- |

C.

ker je predsednik Al Bašir 23. avgusta 2011 enostransko razglasil dvotedensko premirje v Južnem Kordofanu, hkrati pa naznanil, da nobeni tuji organizaciji ne bo dovoljeno delovanje v tej regiji,

| D. | ker je predsednik Al Bašir 2. septembra 2011 objavil razveljavitev začasne ustave zvezne države Modri Nil in uvedbo izrednega stanja po krvavih spopadih med sudansko vojsko in silami s tega območja, ki so povezane z Južnim Sudanom, kar je povzročilo dodatno razseljevanje tisočev prebivalcev, |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik Al Bašir 2. septembra 2011 objavil razveljavitev začasne ustave zvezne države Modri Nil in uvedbo izrednega stanja po krvavih spopadih med sudansko vojsko in silami s tega območja, ki so povezane z Južnim Sudanom, kar je povzročilo dodatno razseljevanje tisočev prebivalcev,

| E. | ker napadi na civiliste v Južnem Kordofanu vključujejo samovoljne in zunajsodne usmrtitve, večinoma domnevnih podpornikov sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, samovoljne aretacije in pridržanja (pri čemer se poraja skrb, da so pridržani morda izpostavljeni mučenju ter drugim oblikam nečloveškega in ponižujočega ravnanja), hišne preiskave, katerih cilj naj bi bili pripadniki ljudstva Nuba, prisilna izginotja, uničevanje cerkva in plenjenje, |
| --- | --- |

E.

ker napadi na civiliste v Južnem Kordofanu vključujejo samovoljne in zunajsodne usmrtitve, večinoma domnevnih podpornikov sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, samovoljne aretacije in pridržanja (pri čemer se poraja skrb, da so pridržani morda izpostavljeni mučenju ter drugim oblikam nečloveškega in ponižujočega ravnanja), hišne preiskave, katerih cilj naj bi bili pripadniki ljudstva Nuba, prisilna izginotja, uničevanje cerkva in plenjenje,

| F. | ker je po ocenah zaradi nedavnih spopadov več kot 200 000 ljudi razseljenih ali hudo prizadetih, 5 000 ljudi pa je pred spopadi zbežalo v Južni Sudan (zvezna država Unity); ker bi se lahko to število v prihodnjih mesecih ob nadaljevanju spopadov v tej regiji močno povišalo, |
| --- | --- |

F.

ker je po ocenah zaradi nedavnih spopadov več kot 200 000 ljudi razseljenih ali hudo prizadetih, 5 000 ljudi pa je pred spopadi zbežalo v Južni Sudan (zvezna država Unity); ker bi se lahko to število v prihodnjih mesecih ob nadaljevanju spopadov v tej regiji močno povišalo,

| G. | ker sudanske oborožene sile kljub premirju neselektivno bombardirajo civilna območja v gorski regiji Nuba v Južnem Kordofanu in preprečujejo dostavo pomoči razseljenim ljudem, |
| --- | --- |

G.

ker sudanske oborožene sile kljub premirju neselektivno bombardirajo civilna območja v gorski regiji Nuba v Južnem Kordofanu in preprečujejo dostavo pomoči razseljenim ljudem,

| H. | ker humanitarne agencije vse od izbruha spopadov v juniju ne morejo dobiti dovoljenja za delo v Južnem Kordofanu in ker niso bile opravljene ocene potreb; ker je sudanska vlada po razglasitvi neodvisnosti Južnega Sudana zavrnila zahtevo Združenih narodov po ohranitvi mirovnih sil v Južnem Kordofanu, Modrem Nilu in pokrajini Abyei, |
| --- | --- |

H.

ker humanitarne agencije vse od izbruha spopadov v juniju ne morejo dobiti dovoljenja za delo v Južnem Kordofanu in ker niso bile opravljene ocene potreb; ker je sudanska vlada po razglasitvi neodvisnosti Južnega Sudana zavrnila zahtevo Združenih narodov po ohranitvi mirovnih sil v Južnem Kordofanu, Modrem Nilu in pokrajini Abyei,

| I. | ker naj bi varnostne sile Južnega Sudana posegale v delo humanitarnih organizacij, med drugim z zasegi vozil, fizičnimi napadi na humanitarne delavce in napadi na komplekse mednarodnih organizacij, vključno z OZN, njihovim uradnikom pa preprečujejo dostop do številnih predelov Južnega Kordofana ter jim onemogočajo preiskovanje in izvedbo misije za neodvisno oceno na terenu, |
| --- | --- |

I.

ker naj bi varnostne sile Južnega Sudana posegale v delo humanitarnih organizacij, med drugim z zasegi vozil, fizičnimi napadi na humanitarne delavce in napadi na komplekse mednarodnih organizacij, vključno z OZN, njihovim uradnikom pa preprečujejo dostop do številnih predelov Južnega Kordofana ter jim onemogočajo preiskovanje in izvedbo misije za neodvisno oceno na terenu,

| J. | ker velikemu delu prebivalstva v tej regiji še vedno primanjkuje hrane, to stanje pa se je še poslabšalo zaradi spopadov, naraščajočih cen blaga in lakote v državah Afriškega roga, |
| --- | --- |

J.

ker velikemu delu prebivalstva v tej regiji še vedno primanjkuje hrane, to stanje pa se je še poslabšalo zaradi spopadov, naraščajočih cen blaga in lakote v državah Afriškega roga,

| K. | ker je Komisija v letu 2011 dodelila 100 milijonov EUR, od tega 11 milijonov EUR za prehodna območja, vendar je mednarodni poziv za Južni Sudan še vedno financiran zgolj 37-odstotno, |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v letu 2011 dodelila 100 milijonov EUR, od tega 11 milijonov EUR za prehodna območja, vendar je mednarodni poziv za Južni Sudan še vedno financiran zgolj 37-odstotno,

| L. | ker je bil dosežen le boren napredek pri celostnem mirovnem sporazumu, zlasti v pogajanjih o vprašanjih, kot so delitev prihodkov od nafte, razmejitev, državljanstvo, delitev dolgov in sredstev ter referendumi v Južnem Kordofanu, Modrem Nilu in pokrajini Abyei, |
| --- | --- |

L.

ker je bil dosežen le boren napredek pri celostnem mirovnem sporazumu, zlasti v pogajanjih o vprašanjih, kot so delitev prihodkov od nafte, razmejitev, državljanstvo, delitev dolgov in sredstev ter referendumi v Južnem Kordofanu, Modrem Nilu in pokrajini Abyei,

| M. | ker so razmere v Darfurju še vedno zelo skrb zbujajoče, saj misija OZN v Darfurju poroča o nadlegovanju, ugrabitvah in splošnih varnostnih grožnjah s strani centralne rezervistične policije v taboriščih za notranje razseljene osebe; |
| --- | --- |

M.

ker so razmere v Darfurju še vedno zelo skrb zbujajoče, saj misija OZN v Darfurju poroča o nadlegovanju, ugrabitvah in splošnih varnostnih grožnjah s strani centralne rezervistične policije v taboriščih za notranje razseljene osebe;

| 1. | obžaluje izgubo življenj, nasilje, kršitve človekovih pravic in pomanjkljiv dostop humanitarne pomoči v zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil; ostro obsoja vdor sudanskih oboroženih sil v zvezni državi Južni Kordofan in Modri Nil; poziva vse strani, naj takoj ustavijo spopade in si prizadevajo za politično rešitev na podlagi sporazuma z dne 28. junija 2011; nadalje poziva k preklicu izrednih razmer v zvezni državi Modri Nil; |
| --- | --- |

1.

obžaluje izgubo življenj, nasilje, kršitve človekovih pravic in pomanjkljiv dostop humanitarne pomoči v zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil; ostro obsoja vdor sudanskih oboroženih sil v zvezni državi Južni Kordofan in Modri Nil; poziva vse strani, naj takoj ustavijo spopade in si prizadevajo za politično rešitev na podlagi sporazuma z dne 28. junija 2011; nadalje poziva k preklicu izrednih razmer v zvezni državi Modri Nil;

| 2. | opominja vse strani na njihovo obveznost spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava in prava na področju človekovih pravic; zlasti zahteva ustavitev usmerjenih samovoljnih in zunajsodnih usmrtitev, samovoljnih aretacij in pridržanj, mučenja, prisilnih izginotij in plenjenja; od Sudana zahteva tudi ustavitev neselektivnih zračnih napadov ter poudarja, da bi morali z neodvisno preiskavo Združenih narodov zagotoviti, da bodo osumljeni storilci vsakršnih kršitev odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

2.

opominja vse strani na njihovo obveznost spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava in prava na področju človekovih pravic; zlasti zahteva ustavitev usmerjenih samovoljnih in zunajsodnih usmrtitev, samovoljnih aretacij in pridržanj, mučenja, prisilnih izginotij in plenjenja; od Sudana zahteva tudi ustavitev neselektivnih zračnih napadov ter poudarja, da bi morali z neodvisno preiskavo Združenih narodov zagotoviti, da bodo osumljeni storilci vsakršnih kršitev odgovarjali za svoja dejanja;

| 3. | pozdravlja dogovor s posredovanjem Afriške unije z dne 8. septembra 2011, v katerem sta se obe strani dogovorili o umiku svojih oboroženih sil iz sporne pokrajine Abyei; Sudan in Južni Sudan poziva, naj spoštujeta vse določbe celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, da bi omogočili vzpostavitev trajnega miru, ohranili pravico ljudi do samoodločanja, spoštovali določene meje in nazadnje tlakovali pot do sprave med državama; znova izraža zavezanost EU za sodelovanje s Sudanom in Južnim Sudanom pri spodbujanju demokratičnega vodenja in spoštovanja človekovih pravic vseh Sudancev; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dogovor s posredovanjem Afriške unije z dne 8. septembra 2011, v katerem sta se obe strani dogovorili o umiku svojih oboroženih sil iz sporne pokrajine Abyei; Sudan in Južni Sudan poziva, naj spoštujeta vse določbe celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, da bi omogočili vzpostavitev trajnega miru, ohranili pravico ljudi do samoodločanja, spoštovali določene meje in nazadnje tlakovali pot do sprave med državama; znova izraža zavezanost EU za sodelovanje s Sudanom in Južnim Sudanom pri spodbujanju demokratičnega vodenja in spoštovanja človekovih pravic vseh Sudancev;

| 4. | od vseh strani zahteva, naj humanitarnim organizacijam nemudoma omogočijo neoviran dostop do pomoči potrebnih brez ustrahovanja in nasilja; odločno poudarja obvezno zaščito civilistov in humanitarnih delavcev; je zaskrbljen nad dejstvom, da smejo humanitarno pomoč razdeljevati le organi pod nadzorom vlade in lokalni prostovoljni delavci, medtem pa usihajo zaloge in dobavne verige najosnovnejših dobrin; |
| --- | --- |

4.

od vseh strani zahteva, naj humanitarnim organizacijam nemudoma omogočijo neoviran dostop do pomoči potrebnih brez ustrahovanja in nasilja; odločno poudarja obvezno zaščito civilistov in humanitarnih delavcev; je zaskrbljen nad dejstvom, da smejo humanitarno pomoč razdeljevati le organi pod nadzorom vlade in lokalni prostovoljni delavci, medtem pa usihajo zaloge in dobavne verige najosnovnejših dobrin;

| 5. | je zaskrbljen zaradi poročil o vladnih poskusih, da bi razseljene ljudi prisilili v vrnitev na območja, kjer je ogroženo njihovo življenje in niso varni; poziva k spoštovanju pravic notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi poročil o vladnih poskusih, da bi razseljene ljudi prisilili v vrnitev na območja, kjer je ogroženo njihovo življenje in niso varni; poziva k spoštovanju pravic notranje razseljenih oseb;

| 6. | poziva Komisijo, države članice EU in mednarodno skupnost, naj izpolnijo svoje zaveze o finančni pomoči tej regiji, zlasti pa se naj posvetijo reševanju hudega pomanjkanja pomoči v hrani, zavetišč in varovanja; poziva k resni obravnavi stanja v preskrbi s hrano in k sprejetju ukrepov, če bi se to stanje poslabšalo; meni, da lahko v tej regiji vsak hip izbruhne nova obsežna humanitarna kriza in da bo za njeno preprečitev morda potrebna dodatna pomoč; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, države članice EU in mednarodno skupnost, naj izpolnijo svoje zaveze o finančni pomoči tej regiji, zlasti pa se naj posvetijo reševanju hudega pomanjkanja pomoči v hrani, zavetišč in varovanja; poziva k resni obravnavi stanja v preskrbi s hrano in k sprejetju ukrepov, če bi se to stanje poslabšalo; meni, da lahko v tej regiji vsak hip izbruhne nova obsežna humanitarna kriza in da bo za njeno preprečitev morda potrebna dodatna pomoč;

| 7. | poziva mednarodno skupnost, naj podpre prizadevanja Afriške unije in njene izvedbene skupine za Sudan na visoki ravni, ki jo vodi Thabo Mbeki, ob udeležbi Arabske lige, da bi pospešila pogajanja med podpisniki celovitega mirovnega sporazuma, ter prizadevanja posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN za Sudan; |
| --- | --- |

7.

poziva mednarodno skupnost, naj podpre prizadevanja Afriške unije in njene izvedbene skupine za Sudan na visoki ravni, ki jo vodi Thabo Mbeki, ob udeležbi Arabske lige, da bi pospešila pogajanja med podpisniki celovitega mirovnega sporazuma, ter prizadevanja posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN za Sudan;

| 8. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil o povečani uporabi protipehotnih min v tej regiji; znova poudarja svoje odločno nasprotovanje uporabi min in zahteva takojšnjo ustavitev takih dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

je globoko zaskrbljen zaradi poročil o povečani uporabi protipehotnih min v tej regiji; znova poudarja svoje odločno nasprotovanje uporabi min in zahteva takojšnjo ustavitev takih dejavnosti;

| 9. | poziva Afriško unijo, naj okrepi sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, da bi razširila ozaveščenost o človekovih pravicah v vsej Afriki ter podprla njihovo spoštovanje; zahteva končanje nekaznovanosti za vse zločine, storjene med vojno v Sudanu, in upa, da bo se bo v Haagu kmalu začelo sojenje Omarju Al Baširju kot nujen korak pri ponovni vzpostavitvi pravičnosti, pravne države in zadoščenja za žrtve; |
| --- | --- |

9.

poziva Afriško unijo, naj okrepi sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, da bi razširila ozaveščenost o človekovih pravicah v vsej Afriki ter podprla njihovo spoštovanje; zahteva končanje nekaznovanosti za vse zločine, storjene med vojno v Sudanu, in upa, da bo se bo v Haagu kmalu začelo sojenje Omarju Al Baširju kot nujen korak pri ponovni vzpostavitvi pravičnosti, pravne države in zadoščenja za žrtve;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku EU v Južnem Sudanu, vladi Sudana, vladi Južnega Sudana, institucijam Afriške unije in predsedniku njene skupine za Sudan na visoki ravni, Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU ter vladam držav članic EU. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku EU v Južnem Sudanu, vladi Sudana, vladi Južnega Sudana, institucijam Afriške unije in predsedniku njene skupine za Sudan na visoki ravni, Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU ter vladam držav članic EU.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/146

---

Četrtek, 15. september 2011Eritreja: primer Dawita Isaaka

P7_TA(2011)0394

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o Eritreji: primer Dawita Isaaka

2013/C 51 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6(3) in 21(2)(a) in (b) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6(3) in 21(2)(a) in (b) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, katere pogodbenica je Eritreja, zlasti njenih členov 6, 7 in 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, katere pogodbenica je Eritreja, zlasti njenih členov 6, 7 in 9,

| — | ob upoštevanju člena 9 sporazuma o partnerstvu med AKP in EU, kot je bil spremenjen leta 2005 (cotonoujski sporazum), katerega podpisnica je Eritreja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 sporazuma o partnerstvu med AKP in EU, kot je bil spremenjen leta 2005 (cotonoujski sporazum), katerega podpisnica je Eritreja,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta o političnih zapornikih v Eritreji z dne 22. septembra 2008; in izjav Sveta in Komisije o Eritreji ter stanju človekovih pravic, ki so prvi sledili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta o političnih zapornikih v Eritreji z dne 22. septembra 2008; in izjav Sveta in Komisije o Eritreji ter stanju človekovih pravic, ki so prvi sledili,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Eritreji, zlasti tistih v zvezi s človekovimi pravicami in primerom Dawita Isaaka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Eritreji, zlasti tistih v zvezi s človekovimi pravicami in primerom Dawita Isaaka,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja stanja človekovih pravic v Eritreji in očitnega pomanjkanja sodelovanja eritrejskih oblasti kljub večkratnim pozivom Evropske unije in mednarodnih organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

A.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja stanja človekovih pravic v Eritreji in očitnega pomanjkanja sodelovanja eritrejskih oblasti kljub večkratnim pozivom Evropske unije in mednarodnih organizacij za človekove pravice;

| B. | ker je EU odločno in jasno zavezana varstvu človekovih pravic kot temeljni vrednoti in ker svoboda tiska in svoboda govora sodita med splošne in bistvene pravice; |
| --- | --- |

B.

ker je EU odločno in jasno zavezana varstvu človekovih pravic kot temeljni vrednoti in ker svoboda tiska in svoboda govora sodita med splošne in bistvene pravice;

| C. | ker je pravna država načelo, ki ne sme nikoli biti ogroženo; |
| --- | --- |

C.

ker je pravna država načelo, ki ne sme nikoli biti ogroženo;

| D. | ker je na tisoče Eritrejcev zaprtih brez obtožnice in pravičnega sojenja in ne morejo dostopati do svojih odvetnikov ali družin, med njimi pa so tudi nekdanji člani vladajoče stranke na visokih položajih, ki so leta 2001 javno kritizirali predsednika Isaiasa Afeverkija; |
| --- | --- |

D.

ker je na tisoče Eritrejcev zaprtih brez obtožnice in pravičnega sojenja in ne morejo dostopati do svojih odvetnikov ali družin, med njimi pa so tudi nekdanji člani vladajoče stranke na visokih položajih, ki so leta 2001 javno kritizirali predsednika Isaiasa Afeverkija;

| E. | ker je deset neodvisnih novinarjev že od septembra 2001 priprtih v Asmari, med njimi švedski državljan Dawit Isaak, ki mu ni bilo sojeno za noben zločin, eritejske oblasti pa so zavrnile kakršen koli komentar glede njegove usode; |
| --- | --- |

E.

ker je deset neodvisnih novinarjev že od septembra 2001 priprtih v Asmari, med njimi švedski državljan Dawit Isaak, ki mu ni bilo sojeno za noben zločin, eritejske oblasti pa so zavrnile kakršen koli komentar glede njegove usode;

| F. | ker bo 23. septembra 2011 minilo deset let, odkar je Dawit Isaak, ki je nekdaj poročal za neodvisni časopis v Eritreji, v zaporu brez obtožnice, sojenja ali zakonitega zaslišanja, in ker se mednarodno obravnava kot zapornik vesti; |
| --- | --- |

F.

ker bo 23. septembra 2011 minilo deset let, odkar je Dawit Isaak, ki je nekdaj poročal za neodvisni časopis v Eritreji, v zaporu brez obtožnice, sojenja ali zakonitega zaslišanja, in ker se mednarodno obravnava kot zapornik vesti;

| G. | ker je v pravnem mnenju, ki je bilo septembra 2010 predloženo predsedniku Evropskega parlamenta, poudarjeno, da ima EU pravno in moralno obveznost zaščititi svoje državljane v skladu z Evropsko konvencijo za človekove pravice in sodno prakso Evropskega sodišča; |
| --- | --- |

G.

ker je v pravnem mnenju, ki je bilo septembra 2010 predloženo predsedniku Evropskega parlamenta, poudarjeno, da ima EU pravno in moralno obveznost zaščititi svoje državljane v skladu z Evropsko konvencijo za človekove pravice in sodno prakso Evropskega sodišča;

| H. | je pretresen, ker je eritrejska vlada večkrat zavrnila zagotovitev kakršnih koli informacij o stanju zapornikov, vključno s krajem njihovega zaprtja in o tem, ali so še vedno živi; |
| --- | --- |

H.

je pretresen, ker je eritrejska vlada večkrat zavrnila zagotovitev kakršnih koli informacij o stanju zapornikov, vključno s krajem njihovega zaprtja in o tem, ali so še vedno živi;

| I. | ker je v skladu s poročili nekdanjih zaporniških paznikov več kot polovica uradnikov in novinarjev, zaprtih leta 2001, mrtvih, |
| --- | --- |

I.

ker je v skladu s poročili nekdanjih zaporniških paznikov več kot polovica uradnikov in novinarjev, zaprtih leta 2001, mrtvih,

| J. | ker je EU pomembna partnerica Eritreje pri razvojni pomoči in podpori, |
| --- | --- |

J.

ker je EU pomembna partnerica Eritreje pri razvojni pomoči in podpori,

| 1. | izraža zaskrbljenost glede obžalovanja vrednih razmer na področju človekovih pravic v Eritreji; zlasti pomanjkanja svobode izražanja in nadaljnjega zapiranja političnih zapornikov, ki so pridržani v nasprotju z načeli pravne države in eritrejske ustave; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost glede obžalovanja vrednih razmer na področju človekovih pravic v Eritreji; zlasti pomanjkanja svobode izražanja in nadaljnjega zapiranja političnih zapornikov, ki so pridržani v nasprotju z načeli pravne države in eritrejske ustave;

| 2. | obžaluje, da Dawit Isaak še ni bil izpuščen in da je moral deset let preživeti kot zapornik vesti; se boji za njegovo življenje zaradi dobro znanih težkih razmer v eritrejskih zaporih in nedostopnosti potrebnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da Dawit Isaak še ni bil izpuščen in da je moral deset let preživeti kot zapornik vesti; se boji za njegovo življenje zaradi dobro znanih težkih razmer v eritrejskih zaporih in nedostopnosti potrebnega zdravstvenega varstva;

| 3. | poziva eritrejske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah nemudoma izpustijo Dawita Isaaka in nekdanje visoke uradnike, |
| --- | --- |

3.

poziva eritrejske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah nemudoma izpustijo Dawita Isaaka in nekdanje visoke uradnike,

| 4. | poziva eritrejske oblasti, naj odpravijo prepoved neodvisnih medijev v tej državi in takoj izpustijo neodvisne novinarje in vse ostale, ki so bili zaprti samo zato, ker so uveljavljali svojo pravico do svobodnega izražanja, |
| --- | --- |

4.

poziva eritrejske oblasti, naj odpravijo prepoved neodvisnih medijev v tej državi in takoj izpustijo neodvisne novinarje in vse ostale, ki so bili zaprti samo zato, ker so uveljavljali svojo pravico do svobodnega izražanja,

| 5. | ponovno poziva Eritrejo, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike, vključno z Dawitom Isaakom; zahteva, da tem in drugim zapornikom nemudoma nudi pravno in zdravniško pomoč, če jih ni mogoče takoj izpustiti; poleg tega zahteva, da se predstavnikom EU ali držav članic EU omogoči dostop do Dawita Isaaka, da se ugotovijo njegove potrebe po zdravstvenem varstvu in drugi podpori; |
| --- | --- |

5.

ponovno poziva Eritrejo, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike, vključno z Dawitom Isaakom; zahteva, da tem in drugim zapornikom nemudoma nudi pravno in zdravniško pomoč, če jih ni mogoče takoj izpustiti; poleg tega zahteva, da se predstavnikom EU ali držav članic EU omogoči dostop do Dawita Isaaka, da se ugotovijo njegove potrebe po zdravstvenem varstvu in drugi podpori;

| 6. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj okrepi prizadevanja EU in njenih držav članic za izpustitev Dawita Isaaka; |
| --- | --- |

6.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj okrepi prizadevanja EU in njenih držav članic za izpustitev Dawita Isaaka;

| 7. | poziva Svet, naj dejavneje uporablja mehanizme dialoga, povezane s programom razvojne pomoči EU za Eritrejo, da se nemudoma najdejo rešitve, ki bi lahko pripomogle k osvoboditvi političnih zapornikov in k bolj demokratičnemu upravljanju te države; v zvezi s tem poziva Svet, naj zagotovi, da razvojna pomoč EU ne bo koristila eritrejski vladi, ampak bo namenjena le potrebam eritrejskega prebivalstva; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet, naj dejavneje uporablja mehanizme dialoga, povezane s programom razvojne pomoči EU za Eritrejo, da se nemudoma najdejo rešitve, ki bi lahko pripomogle k osvoboditvi političnih zapornikov in k bolj demokratičnemu upravljanju te države; v zvezi s tem poziva Svet, naj zagotovi, da razvojna pomoč EU ne bo koristila eritrejski vladi, ampak bo namenjena le potrebam eritrejskega prebivalstva;

| 8. | poziva Afriško unijo kot partnerico EU z izraženo izrecno zavezo splošnim vrednotam demokracije in človekovih pravic, da okrepi svoje dejavnosti glede obžalovanja vrednih razmer v Eritreji in sodeluje z EU, da se zagotovi izpustitev Dawita Isaaka in drugih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

8.

poziva Afriško unijo kot partnerico EU z izraženo izrecno zavezo splošnim vrednotam demokracije in človekovih pravic, da okrepi svoje dejavnosti glede obžalovanja vrednih razmer v Eritreji in sodeluje z EU, da se zagotovi izpustitev Dawita Isaaka in drugih političnih zapornikov;

| 9. | z zanimanjem spremlja sodni postopek pritožbe habeas corpus v zadevi Dawita Isaaka, ki so jo na eritrejskem vrhovnem sodišču julija 2011 vložili evropski pravniki; |
| --- | --- |

9.

z zanimanjem spremlja sodni postopek pritožbe habeas corpus v zadevi Dawita Isaaka, ki so jo na eritrejskem vrhovnem sodišču julija 2011 vložili evropski pravniki;

| 10. | ponovno ponavlja zahtevo po eritrejski nacionalni konferenci, ki bo združila vodje različnih političnih strank in predstavnike civilne družbe, da se najde rešitev sedanje krize in država pripelje na pot k demokraciji, političnemu pluralizmu in trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

10.

ponovno ponavlja zahtevo po eritrejski nacionalni konferenci, ki bo združila vodje različnih političnih strank in predstavnike civilne družbe, da se najde rešitev sedanje krize in država pripelje na pot k demokraciji, političnemu pluralizmu in trajnostnemu razvoju;

| 11. | odločno poudarja, da so opisane zadeve resne in nujne; |
| --- | --- |

11.

odločno poudarja, da so opisane zadeve resne in nujne;

| 12. | izraža iskreno podporo in sočustvovanje družinam teh političnih zapornikov; |
| --- | --- |

12.

izraža iskreno podporo in sočustvovanje družinam teh političnih zapornikov;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske Komisije, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Eritreje, Vseafriškemu parlamentu, Skupnemu trgu vzhodne in južne Afrike, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in Afriški uniji. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske Komisije, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Eritreje, Vseafriškemu parlamentu, Skupnemu trgu vzhodne in južne Afrike, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in Afriški uniji.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/149 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/149

---

Četrtek, 15. september 2011Epilepsija

P7_TA(2011)0395

Izjava Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2011 o epilepsiji

2013/C 51 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je epilepsija najpogostejša huda motnja delovanja možganov, |
| --- | --- |

A.

ker je epilepsija najpogostejša huda motnja delovanja možganov,

| B. | ker ima 6 000 000 ljudi v Evropi epilepsijo in je vsako leto ugotovljenih 300 000 novih primerov, |
| --- | --- |

B.

ker ima 6 000 000 ljudi v Evropi epilepsijo in je vsako leto ugotovljenih 300 000 novih primerov,

| C. | ker ob primernem zdravljenju do 70 % epileptikov ne bi imelo napadov in ker 40 % epileptikov v Evropi ne prejema tovrstnega zdravljenja, |
| --- | --- |

C.

ker ob primernem zdravljenju do 70 % epileptikov ne bi imelo napadov in ker 40 % epileptikov v Evropi ne prejema tovrstnega zdravljenja,

| D. | ker ima 40 % epileptičnih otrok težave v šoli, |
| --- | --- |

D.

ker ima 40 % epileptičnih otrok težave v šoli,

| E. | ker je stopnja brezposelnosti med epileptiki v Evropi visoka, |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja brezposelnosti med epileptiki v Evropi visoka,

| F. | ker so epileptiki izpostavljeni stigmatizaciji in predsodkom, |
| --- | --- |

F.

ker so epileptiki izpostavljeni stigmatizaciji in predsodkom,

| G. | ker epilepsija škoduje zdravju, obenem pa negativno vpliva na vse vidike življenja in je lahko za posameznike in družine fizično, psihološko in socialno breme, |
| --- | --- |

G.

ker epilepsija škoduje zdravju, obenem pa negativno vpliva na vse vidike življenja in je lahko za posameznike in družine fizično, psihološko in socialno breme,

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj:






  — | spodbujata raziskave in inovacije na področju preprečevanja ter zgodnjega odkrivanja in zdravljenja epilepsije; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj:

—

spodbujata raziskave in inovacije na področju preprečevanja ter zgodnjega odkrivanja in zdravljenja epilepsije;

| — | prednostno obravnavata epilepsijo kot hudo bolezen, ki v Evropi pomeni veliko breme; |
| --- | --- |

—

prednostno obravnavata epilepsijo kot hudo bolezen, ki v Evropi pomeni veliko breme;

| — | sprožita pobude, s katerimi bi spodbudila države članice, da zagotovijo epileptikom enako kakovost življenja, vključno z izobrazbo, zaposlovanjem, prevozom in javnim zdravstvenim varstvom, na primer s pospeševanjem izmenjave najboljših praks; |
| --- | --- |

—

sprožita pobude, s katerimi bi spodbudila države članice, da zagotovijo epileptikom enako kakovost življenja, vključno z izobrazbo, zaposlovanjem, prevozom in javnim zdravstvenim varstvom, na primer s pospeševanjem izmenjave najboljših praks;

| — | spodbujata, da se vse pomembnejše evropske in nacionalne politike presodijo z vidika vplivov na zdravje; |
| --- | --- |

—

spodbujata, da se vse pomembnejše evropske in nacionalne politike presodijo z vidika vplivov na zdravje;

| 2. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezno zakonodajo za zaščito pravic vseh epileptikov; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezno zakonodajo za zaščito pravic vseh epileptikov;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 15. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-15(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 13. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/150 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/150

---

Torek, 13. september 2011Zahteva za odvzem poslanske imunitete Hans-Petru Martinu

P7_TA(2011)0343

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2011/2104(IMM))

2013/C 51 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hansu-Petru Martinu, ki jo je 29. aprila 2011 posredovalo državno tožilstvo na Dunaju, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 12. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hansu-Petru Martinu, ki jo je 29. aprila 2011 posredovalo državno tožilstvo na Dunaju, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 12. maja 2011,

| — | po zagovoru Hans-Petra Martina 21. maja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Hans-Petra Martina 21. maja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 57 avstrijske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 57 avstrijske ustave,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0267/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0267/2011),

| A. | ker je državno tožilstvo na Dunaju zahtevalo odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Hansu-Petru Martinu, kar bi avstrijskim oblastem omogočilo, da opravijo potrebne preiskave in sprožijo sodni postopek zoper Hansa-Petra Martina, zahtevajo preiskavo njegovega doma in pisarne, zasežejo listine in opravijo pregled računalnika ali po potrebi drugih elektronskih naprav in začnejo kazenski postopek zoper poslanca Hansa-Petra Martina zaradi poneverbe sredstev stranke ali druge pravne opredelitve domnevnega kaznivega dejanja ali kaznivih dejanj pred pristojnim kazenskim sodiščem, |
| --- | --- |

A.

ker je državno tožilstvo na Dunaju zahtevalo odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Hansu-Petru Martinu, kar bi avstrijskim oblastem omogočilo, da opravijo potrebne preiskave in sprožijo sodni postopek zoper Hansa-Petra Martina, zahtevajo preiskavo njegovega doma in pisarne, zasežejo listine in opravijo pregled računalnika ali po potrebi drugih elektronskih naprav in začnejo kazenski postopek zoper poslanca Hansa-Petra Martina zaradi poneverbe sredstev stranke ali druge pravne opredelitve domnevnega kaznivega dejanja ali kaznivih dejanj pred pristojnim kazenskim sodiščem,

| B. | ker odvzem imunitete Hansu-Petru Martinu zadeva domnevna kazniva dejanja v zvezi s poneverbo sredstev stranke, ki je vsebovana v oddelku 2b zakona o političnih strankah, |
| --- | --- |

B.

ker odvzem imunitete Hansu-Petru Martinu zadeva domnevna kazniva dejanja v zvezi s poneverbo sredstev stranke, ki je vsebovana v oddelku 2b zakona o političnih strankah,

| C. | ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem poslanske imunitete, |
| --- | --- |

C.

ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem poslanske imunitete,

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim avstrijskim organom in Hansu-Petru Martinu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim avstrijskim organom in Hansu-Petru Martinu.

---

(1)  Zadeva št. 101/63, Wagner/Fohrmann in Krier, ECR 1964, str. 195; Zadeva 149/85 Wybot v. Faure in drugi [1986], Zbirka 2391; Zadeva št. T345/05, Mote/Parlament [2008], Zbirka II-2849; Združeni zadevi št. C-200/07 in št. C-201/07, Marra/De Gregorio in Clemente [2008], Zbirka I-7929; Zadeva T-42/06, Gollnisch/Parliament.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/151 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/151

---

Torek, 13. september 2011Postopek s skupnimi sejami odborov, sestanki koordinatorjev in informacije samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika)

P7_TA(2011)0368

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o postopku s skupnimi sejami odborov, sestankih koordinatorjev in informacijah samostojnim poslancem (razlagi členov 51 in 192 Poslovnika)

2013/C 51 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 12. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 12. julija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 51 Poslovnika doda sledeča razlaga:
  "Ta člen se lahko uporabi za postopek za priporočilo o odobritvi ali zavrnitvi sklenitve mednarodnega sporazuma na podlagi člena 90(5) in člena 81(1), če so izpolnjeni pogoji iz tega člena." |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 51 Poslovnika doda sledeča razlaga:

"Ta člen se lahko uporabi za postopek za priporočilo o odobritvi ali zavrnitvi sklenitve mednarodnega sporazuma na podlagi člena 90(5) in člena 81(1), če so izpolnjeni pogoji iz tega člena."

| 2. | sklene, da se členu 192 Poslovnika doda sledeča razlaga: | "Samostojni poslanci niso politična skupina v smislu člena 30, zato ne morejo imenovati koordinatorjev, ki so edini poslanci, ki se lahko udeležujejo sestankov koordinatorjev. |
| --- | --- | --- |

2.

sklene, da se členu 192 Poslovnika doda sledeča razlaga:

"Samostojni poslanci niso politična skupina v smislu člena 30, zato ne morejo imenovati koordinatorjev, ki so edini poslanci, ki se lahko udeležujejo sestankov koordinatorjev.

| | Sestanki koordinatorjev so namenjeni pripravi odločitev odbora, sej odbora pa razen z izrecnim pooblastilom ne morejo nadomestiti. Zato morajo biti odločitve, sprejete na sestanku koordinatorjev, predmet predhodnega pooblastila. Koordinatorji lahko brez takega pooblastila sprejmejo le priporočila, ki jih mora odbor naknadno formalno odobriti. |
| --- | --- |

Sestanki koordinatorjev so namenjeni pripravi odločitev odbora, sej odbora pa razen z izrecnim pooblastilom ne morejo nadomestiti. Zato morajo biti odločitve, sprejete na sestanku koordinatorjev, predmet predhodnega pooblastila. Koordinatorji lahko brez takega pooblastila sprejmejo le priporočila, ki jih mora odbor naknadno formalno odobriti.

| | V vseh primerih je treba samostojnim poslancem zagotoviti pravico do dostopa do informacij v skladu z načelom nediskriminacije, tako da se zagotovi prenos informacij in prisotnost člana sekretariata samostojnih poslancev na sestankih koordinatorjev." |
| --- | --- |

V vseh primerih je treba samostojnim poslancem zagotoviti pravico do dostopa do informacij v skladu z načelom nediskriminacije, tako da se zagotovi prenos informacij in prisotnost člana sekretariata samostojnih poslancev na sestankih koordinatorjev."

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 14. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/152

---

Sreda, 14. september 2011Sprememba Poslovnika glede predstavitev kandidatov za komisarje

P7_TA(2011)0379

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o spremembi členov 106 in 192 ter Priloge XVII Poslovnika Parlamenta (2010/2231(REG))

2013/C 51 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predlogov za spremembo Poslovnika (B7-0480/2010, B7-0481/2010 in B7-0482/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov za spremembo Poslovnika (B7-0480/2010, B7-0481/2010 in B7-0482/2010),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0240/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0240/2011),

| A. | ker je Parlament februarja 2010 Komisijo potrdil po okrepljenem postopku predstavitev, ki je omogočil odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote, |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament februarja 2010 Komisijo potrdil po okrepljenem postopku predstavitev, ki je omogočil odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote,

| B. | ker je postopek potrditve vseeno privedel do ugotovitve, da so dodatne spremembe v sodelovanju s Komisijo potrebne in zaželene, |
| --- | --- |

B.

ker je postopek potrditve vseeno privedel do ugotovitve, da so dodatne spremembe v sodelovanju s Komisijo potrebne in zaželene,

| 1. | je seznanjen, da je Komisija nedavno pripravila revizijo kodeksa ravnanja komisarjev in zlasti določb tega kodeksa o finančnih izjavah komisarjev; se odloči, da bo uporabo novega kodeksa ravnanja natančno spremljal, da bi Evropska unija lahko dosegla najvišje standarde upravljanja; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen, da je Komisija nedavno pripravila revizijo kodeksa ravnanja komisarjev in zlasti določb tega kodeksa o finančnih izjavah komisarjev; se odloči, da bo uporabo novega kodeksa ravnanja natančno spremljal, da bi Evropska unija lahko dosegla najvišje standarde upravljanja;

| 2. | sprejema sklep o spremembi svojega poslovnika, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

2.

sprejema sklep o spremembi svojega poslovnika, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 3. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| SEDANJE BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 106 – odstavek 1 a (novo) |
| | 1a.
     
  Predsednik lahko pozove novoizvoljenega predsednika Komisije, naj Parlament obvesti o tem, kako je v skladu s svojimi političnimi smernicami znotraj predlaganega kolegija komisarjev porazdelil pristojnosti za posamezna delovna področja; |
| Sprememba 2 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 106 – odstavek 3 |
| 3.   Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi kolegij komisarjev in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  je vabljen Svet v celoti
  . Izjavi sledi razprava. | 3.   Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi kolegij komisarjev in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  sta vabljena predsednik Evropskega sveta in predsednik Sveta
  . Izjavi sledi razprava. |
| Sprememba 3 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 192 – odstavek 2 a (novo) |
| | 2a.
     
  Predsednik odbora skliče koordinatorje odborov, da pripravijo organizacijo predstavitev kandidatov za komisarje. Po predstavitvah se koordinatorji sestanejo, da v skladu s postopkom iz Priloge XVII pripravijo oceno kandidatov. |
| Sprememba 4 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Priloga XVII – odstavek 1 – točka a – pododstavek 3 |
| Parlament lahko poišče vse informacije, pomembne za sprejetje odločitve glede sposobnosti kandidata za komisarja. Pričakuje popolno razkritje podatkov, ki se nanašajo na njihove finančne interese. | Parlament lahko poišče vse informacije, pomembne za sprejetje odločitve glede sposobnosti kandidata za komisarja. Pričakuje popolno razkritje podatkov, ki se nanašajo na njihove finančne interese.
  Izjave o interesih kandidatov za komisarje se pošljejo v pregled odboru, pristojnemu za pravne zadeve. |
| Sprememba 5 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Priloga XVII – odstavek 1 – točka b – pododstavek 2 |
| Predstavitve
  skupaj organizirata konferenca predsednikov
  in konferenca predsednikov odborov. Kjer se delovna področja prekrivajo, se primerno uredi pridružitev ustreznih odborov. Obstajajo tri možnosti: | Predstavitve organizira konferenca predsednikov
  na priporočilo konference predsednikov odborov.
  Za podrobnosti pri organizaciji so pristojni predsednik in koordinatorji vsakega odbora. Imenujejo se lahko poročevalci. |
| | Kjer se delovna področja prekrivajo, se primerno uredi pridružitev ustreznih odborov. Obstajajo tri možnosti: |
| (i) | če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom; |

SEDANJE BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 106 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Predsednik lahko pozove novoizvoljenega predsednika Komisije, naj Parlament obvesti o tem, kako je v skladu s svojimi političnimi smernicami znotraj predlaganega kolegija komisarjev porazdelil pristojnosti za posamezna delovna področja;

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 106 – odstavek 3

3.   Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi kolegij komisarjev in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  je vabljen Svet v celoti
  . Izjavi sledi razprava.

3.   Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi kolegij komisarjev in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  sta vabljena predsednik Evropskega sveta in predsednik Sveta
  . Izjavi sledi razprava.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 192 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Predsednik odbora skliče koordinatorje odborov, da pripravijo organizacijo predstavitev kandidatov za komisarje. Po predstavitvah se koordinatorji sestanejo, da v skladu s postopkom iz Priloge XVII pripravijo oceno kandidatov.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka a – pododstavek 3

Parlament lahko poišče vse informacije, pomembne za sprejetje odločitve glede sposobnosti kandidata za komisarja. Pričakuje popolno razkritje podatkov, ki se nanašajo na njihove finančne interese.

Parlament lahko poišče vse informacije, pomembne za sprejetje odločitve glede sposobnosti kandidata za komisarja. Pričakuje popolno razkritje podatkov, ki se nanašajo na njihove finančne interese.
  Izjave o interesih kandidatov za komisarje se pošljejo v pregled odboru, pristojnemu za pravne zadeve.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka b – pododstavek 2

Predstavitve
  skupaj organizirata konferenca predsednikov
  in konferenca predsednikov odborov. Kjer se delovna področja prekrivajo, se primerno uredi pridružitev ustreznih odborov. Obstajajo tri možnosti:

Predstavitve organizira konferenca predsednikov
  na priporočilo konference predsednikov odborov.
  Za podrobnosti pri organizaciji so pristojni predsednik in koordinatorji vsakega odbora. Imenujejo se lahko poročevalci.

Kjer se delovna področja prekrivajo, se primerno uredi pridružitev ustreznih odborov. Obstajajo tri možnosti:

(i)

če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom;

| (i) | če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom
  (pristojni odbor)
  ; |
| --- | --- |

(i)

če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom
  (pristojni odbor)
  ;

| (ii) | če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati; ter |
| --- | --- |

(ii)

če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati; ter

| (ii) | če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati
  (skupni odbori)
  ; ter |
| --- | --- |

(ii)

če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati
  (skupni odbori)
  ; ter

| (iii) | če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom
  , ki povabi drugi odbor ali druge odbore, da se udeleži(jo) predstavitve
  . |
| --- | --- |

(iii)

če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom
  , ki povabi drugi odbor ali druge odbore, da se udeleži(jo) predstavitve
  .

| (iii) | če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom
  ob vključitvi drugega odbora ali drugih odborov (pridruženi odbori)
  . |
| --- | --- |

(iii)

če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom
  ob vključitvi drugega odbora ali drugih odborov (pridruženi odbori)
  .

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka b – pododstavek 4

Odbori kandidatom za komisarja pred predstavitvijo pravočasno predložijo pisna vprašanja.
  Število vsebinskih pisnih vprašanj se omeji na pet vprašanj na pristojni odbor.

Odbori kandidatom za komisarja pred predstavitvijo pravočasno predložijo pisna vprašanja.
  Vsakemu kandidatu sta zastavljeni dve vprašanji, ki sta splošni in ju pripravi konferenca predsednikov odborov; prvo se nanaša na splošno usposobljenost, evropsko zavezanost in osebno neodvisnost, drugo pa na upravljanje delovnega področja in sodelovanje s Parlamentom. Pristojni odbor pripravi tri druga vprašanja. V primeru skupnih odborov lahko vsak pripravi po dve vprašanji.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka b – pododstavek 5

Predstavitve se izvedejo v okoliščinah in pod pogoji, ki nudijo kandidatom za komisarja enako in pošteno priložnost za predstavitev sebe in svojih mnenj.

Za vsako predstavitev se predvidijo tri ure.
  Predstavitve se izvedejo v okoliščinah in pod pogoji, ki nudijo kandidatom za komisarja enako in pošteno priložnost za predstavitev sebe in svojih mnenj.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka b – pododstavek 6

Kandidate za komisarja se povabi, da podajo uvodno ustno izjavo, ki ne traja več kot
  dvajset minut
  . Namen izvajanja predstavitev je razvoj pluralnega političnega dialoga med kandidati za komisarja in poslanci. Pred koncem predstavitve lahko kandidati za komisarja podajo kratko sklepno izjavo.

Kandidate za komisarja se povabi, da podajo uvodno ustno izjavo, ki ne traja več kot
  petnajst minut
  .
  Če je to mogoče, so vprašanja, ki so zastavljena med predstavitvijo, združena po temah. Političnim skupinam se čas govora dodeli smiselno v skladu s členom 149.
  Namen izvajanja predstavitev je razvoj pluralnega političnega dialoga med kandidati za komisarja in poslanci. Pred koncem predstavitve lahko kandidati za komisarja podajo kratko sklepno izjavo.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka c – pododstavek 1

Indeksiran
  video
  posnetek predstavitev je javnosti na voljo v štiriindvajsetih urah.

Predstavitve potekajo v neposrednem avdio-vizualnem prenosu.
  Indeksiran posnetek predstavitev je javnosti na voljo v štiriindvajsetih urah.

(Besedilo se prestavi na konec odstavka 1, točka b)

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka c – pododstavek 2

Odbori
  se sestanejo takoj po predstavitvi, da pripravijo oceno posameznih kandidatov za komisarja. Te seje so zaprte za javnost.
  Odbori
  so pozvani, da izjavijo, ali so kandidati za komisarja po njihovem mnenju primerni za člane kolegija in za izvajanje posebnih nalog, ki so jim bile dodeljene. Če
  posamezni odbor
  ne
  doseže
  soglasja
  za vsako od teh dveh točk, predsednik
  odbora kot zadnjo rešitev predlaga tajno glasovanje o teh dveh odločitvah.
  Poročila o oceni odborov se objavijo in predstavijo na skupni seji konference predsednikov in konference predsednikov odborov, ki je zaprta za javnost. Po izmenjavi mnenj konferenca predsednikov in konferenca predsednikov odborov razglasita konec predstavitev, razen če se ne odločita pridobiti nadaljnjih informacij.

Predsednik in koordinatorji
  se sestanejo takoj po predstavitvi, da pripravijo oceno posameznih kandidatov za komisarja. Te seje so zaprte za javnost.
  Koordinatorji
  so pozvani, da izjavijo, ali so kandidati za komisarja po njihovem mnenju primerni za člane kolegija in za izvajanje posebnih nalog, ki so jim bile dodeljene.
  Konferenca predsednikov odborov v pomoč pri ocenjevanju pripravi posebno predlogo.

V primeru skupnih odborov delujejo predsednik in koordinatorji ustreznih odborov skupno skozi celotni postopek.

Za vsakega kandidata za komisarja se pripravi po ena ocena. Vanjo se vključijo mnenja vseh odborov, ki so bili vključeni v predstavitev.

Če odbori prosijo za dodatne informacije, da bi lahko pripravili svojo oceno, predsednik Parlamenta v njihovem imenu piše novoizvoljenemu predsedniku Komisije. Koordinatorji upoštevajo ta odgovor.

Če
  koordinatorji
  ne
  dosežejo
  soglasja
  pri oceni, ali na zahtevo ene od političnih skupin, predsednik skliče sejo celotnega odbora
  .
  Predsednik
  odbora kot zadnjo rešitev predlaga tajno glasovanje o teh dveh odločitvah.

Poročila o oceni odborov se sprejmejo in objavijo 24 ur po predstavitvi. Poročila prouči konferenca predsednikov odborov, za tem pa so posredovana konferenci predsednikov. Če se konferenca predsednikov odloči, da ne potrebuje nadaljnjih informacij, po izmenjavi mnenj razglasi, da so predstavitve zaključene.

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVII – odstavek 1 – točka c – pododstavek 3

Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi celoten kolegij kandidatov za komisarje in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  je vabljen Svet v celoti
  . Predstavitvi sledi razprava. Ob zaključku razprave lahko vsaka politična skupina ali najmanj štirideset poslancev vloži predlog resolucije. Uporablja se člen 110(3), (4) in (5). Po glasovanju o predlogu resolucije Parlament glasuje o tem, ali naj da soglasje k imenovanju ekipe novoizvoljenega predsednika in kandidatov za komisarja kot celote. Parlament odloča z večino oddanih glasov, s poimenskim glasovanjem. Parlament lahko glasovanje preloži na naslednjo sejo.

Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi celoten kolegij kandidatov za komisarje in njihov program na seji Parlamenta, na katero
  sta vabljena predsednik Evropskega sveta in predsednik Sveta
  . Predstavitvi sledi razprava. Ob zaključku razprave lahko vsaka politična skupina ali najmanj štirideset poslancev vloži predlog resolucije. Uporablja se člen 110(3), (4) in (5).

Po glasovanju o predlogu resolucije Parlament glasuje o tem, ali naj da soglasje k imenovanju ekipe novoizvoljenega predsednika in kandidatov za komisarja kot celote. Parlament odloča z večino oddanih glasov, s poimenskim glasovanjem. Parlament lahko glasovanje preloži na naslednjo sejo.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/157

---

Torek, 13. september 2011Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) ***I

P7_TA(2011)0344

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) (KOM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

2013/C 51 E/29

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0061), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0061),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 74(1) ter 77(1)(b) in (c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7–0045/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 74(1) ter 77(1)(b) in (c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7–0045/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 77(2)(b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 77(2)(b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predložil poljski senat in v katerem zatrjuje, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predložil poljski senat in v katerem zatrjuje, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. julija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. julija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0278/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0278/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 44, 11.2.2011, str. 162.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0039

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1168/2011.)

---

Torek, 13. september 2011PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta

Evropski parlament poudarja, da bi si morale institucije EU prizadevati za uporabo ustreznega in nevtralnega izrazja v zakonodajnih besedilih, ko obravnavajo vprašanje državljanov tretjih držav, ki jim organi držav članic niso dovolili navzočnosti na ozemlju držav članic ali pa ni njihova navzočnost ni več dovoljena. V takih primerih institucije EU ne bi smele uporabljati izrazov "nezakonito priseljevanje" ali "nezakoniti migranti", temveč "priseljevanje brez dovoljenja" oziroma "migranti brez dovoljenja".

Izjava Komisije o spremljanju operacij vračanja

Komisija se zavezuje, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročala o izvajanju spremljanja operacij vračanja iz člena 9([1b]).

Poročilo bo temeljilo na vseh zadevnih informacijah, ki jih dajo na voljo agencija, njen upravni odbor in svetovalni forum, ustanovljen z osnutkom uredbe. V tem okviru bi bilo treba opozoriti, da ima posvetovalni forum v skladu s členom 26a neomejen dostop do vseh informacij v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic.

V poročilu bo posebna pozornost namenjena uporabi "objektivnih in preglednih meril", ki jih je treba upoštevati med operacijo vračanja, ki jo izvede agencija Frontex.

Prvo letno poročilo bi bilo treba predložiti pred koncem leta 2012.

Izjava Komisije o ustanovitvi evropskega sistema mejnih straž

Komisija se zavezuje, da bo v enem letu po sprejetju te uredbe začela študijo izvedljivosti glede ustanovitve evropskega sistema mejnih straž, kakor to predvideva stockholmski program. Rezultat študije bo vplival na ocenjevanje, predvideno v členu 33(2a) te uredbe.

Komisija se tudi zavezuje, da bo opravila analizo, ali obstaja potreba za tehnično spremembo Uredbe (ES) št. 863/2007 (o ustanovitvi skupin za hitro posredovanje na mejah) v zvezi z uporabo imena "evropska skupina mejnih straž".

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/159

---

Torek, 13. september 2011Režim Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo ***I

P7_TA(2011)0345

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (KOM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

2013/C 51 E/30

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0509), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0509),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0289/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju prispevka portugalskega parlamenta k osnutku zakonodajnega akta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka portugalskega parlamenta k osnutku zakonodajnega akta,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0256/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0256/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0262

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (2) zahteva, da je blago z dvojno rabo (vključno s programsko opremo in tehnologijo) ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ko je to blago dobavljeno v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali sedežem v Uniji, podvrženo učinkovitemu nadzoru. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (2) zahteva, da je blago z dvojno rabo (vključno s programsko opremo in tehnologijo) ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ko je to blago dobavljeno v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali sedežem v Uniji, podvrženo učinkovitemu nadzoru.

| (2) | Da lahko države članice in Evropska unija izpolnjujejo svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 vzpostavlja skupni seznam blaga in tehnologije z dvojno rabo iz člena 3 navedene uredbe, ki izvaja mednarodno dogovorjene ukrepe nadzora v zvezi z dvojno rabo. Te obveznosti so bile sprejete v okviru sodelovanja pri Avstralski skupini, Režimu kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Wassenaarskem sporazumu in Konvenciji o kemičnem orožju (CWC). |
| --- | --- |

(2)

Da lahko države članice in Evropska unija izpolnjujejo svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 vzpostavlja skupni seznam blaga in tehnologije z dvojno rabo iz člena 3 navedene uredbe, ki izvaja mednarodno dogovorjene ukrepe nadzora v zvezi z dvojno rabo. Te obveznosti so bile sprejete v okviru sodelovanja pri Avstralski skupini, Režimu kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Wassenaarskem sporazumu in Konvenciji o kemičnem orožju (CWC).

| (3) | Člen 15 Uredbe (ES) št. 428/2009 določa, da se Priloga I posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in dogovorov o nadzoru izvoza oziroma z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. |
| --- | --- |

(3)

Člen 15 Uredbe (ES) št. 428/2009 določa, da se Priloga I posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in dogovorov o nadzoru izvoza oziroma z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 428/2009 je treba spremeniti, da se upoštevajo spremembe, dogovorjene v okviru Avstralske skupine, Skupin držav dobaviteljic jedrskega blaga, Režima kontrole raketne tehnologije in Wassenaarskega sporazuma, in sicer po sprejetju navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 428/2009 je treba spremeniti, da se upoštevajo spremembe, dogovorjene v okviru Avstralske skupine, Skupin držav dobaviteljic jedrskega blaga, Režima kontrole raketne tehnologije in Wassenaarskega sporazuma, in sicer po sprejetju navedene uredbe.

| (5) | Objaviti je treba posodobljeno in prečiščeno različico Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009, da jo bodo organi za nadzor izvoza in gospodarski subjekti lažje uporabljali. |
| --- | --- |

(5)

Objaviti je treba posodobljeno in prečiščeno različico Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009, da jo bodo organi za nadzor izvoza in gospodarski subjekti lažje uporabljali.

| (6) | Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati trideseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011.

1

(2)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

2

Torek, 13. september 2011PRILOGA

‧PRILOGA I

Seznam iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009

SEZNAM BLAGA Z DVOJNO RABO

S tem seznamom se izvaja mednarodno dogovorjeni nadzor blaga z dvojno rabo, vključno z Wassenaarskim sporazumom, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Avstralsko skupino in Konvencijo o kemičnem orožju (CWC).

KAZALO

Opombe

Opredelitev pojmov

Kratice in okrajšave

| Skupina 0 | Jedrski materiali, objekti in oprema |
| --- | --- |

Skupina 0

| Skupina 1 | Posebni materiali in sorodna oprema |
| --- | --- |

Skupina 1

| Skupina 2 | Obdelava materialov |
| --- | --- |

Skupina 2

| Skupina 3 | Elektronika |
| --- | --- |

Skupina 3

| Skupina 4 | Računalniki |
| --- | --- |

Skupina 4

| Skupina 5 | Telekomunikacije in "informacijska varnost" |
| --- | --- |

Skupina 5

| Skupina 6 | Senzorji in laserji |
| --- | --- |

Skupina 6

| Skupina 7 | Navigacija in letalska elektronika |
| --- | --- |

Skupina 7

| Skupina 8 | Pomorstvo |
| --- | --- |

Skupina 8

| Skupina 9 | Zračna plovila in pogon |
| --- | --- |

Skupina 9

(Celotno besedilo Priloge zaradi svoje dolžine na tem mestu ni navedeno. To besedilo se nahaja v predlogu Komisije COM(2010)0509).‧

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/161 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/161

---

Torek, 13. september 2011Zastareli akti Sveta s področja skupne kmetijske politike ***I

P7_TA(2011)0346

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike (KOM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

2013/C 51 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0764), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0764),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0006/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0006/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 30. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 30. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0252/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0252/2011),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 72.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0368

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne kmetijske politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1229/2011.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/162 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/162

---

Torek, 13. september 2011Razveljavitev določenih zastarelih aktov Sveta ***I

P7_TA(2011)0347

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta (KOM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

2013/C 51 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0765),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0009/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0009/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0257/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0257/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0369

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi določenih zastarelih aktov Sveta s področja skupne trgovinske politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1230/2011.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/163 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/163

---

Torek, 13. september 2011Razveljavitev Uredbe (EGS) št. 429/73 in Uredbe (ES) št. 215/2000 ***I

P7_TA(2011)0348

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije ter Uredbe (ES) št. 215/2000 o obnovitvi ukrepov za leto 2000 iz Uredbe (ES) št. 1416/95 o uvedbi nekaterih koncesij za leto 1995 v obliki tarifnih kvot Skupnosti za nekatere predelane kmetijske proizvode (KOM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

2013/C 51 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0756), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0756),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0004/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0004/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0250/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0250/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0367

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 429/73 o posebnih določbah za uvoz v Skupnost nekaterega blaga iz Uredbe (EGS) št. 1059/69 in s poreklom iz Turčije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1228/2011.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/164 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/164

---

Torek, 13. september 2011Presoja vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje ***I

P7_TA(2011)0349

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

2013/C 51 E/34

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0189), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0189),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0095/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0272/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 248, 25.8.2011, str. 154.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2011)0080

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/92/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/165 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/165

---

Torek, 13. september 2011Dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo ***I

P7_TA(2011)0350

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih za dostop do vladne storitve, ki jo ponuja globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo (KOM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

2013/C 51 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0550),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0318/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0260/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0260/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 36.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0282

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. ... 2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za dostop do regulirane javne storitve, ki jo zagotavlja globalni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1104/2011/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/166 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/166

---

Torek, 13. september 2011Mednarodni sporazum o tropskem lesu ***

P7_TA(2011)0351

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 v imenu Evropske unije (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

2013/C 51 E/36

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05812/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05812/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 (11964/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu iz leta 2006 (11964/2007),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 192, 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 192, 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0061/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0280/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0280/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi, kadar koli to zahteva Parlament, vse ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, zlasti akcijske načrte in programe ter sklepe, ki so jih sprejeli organi, ustanovljeni s tem sporazumom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi, kadar koli to zahteva Parlament, vse ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, zlasti akcijske načrte in programe ter sklepe, ki so jih sprejeli organi, ustanovljeni s tem sporazumom;

| 3. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti sporazuma in pred začetkom pogajanj o obnovitvi sporazuma predloži poročilo o njegovem izvajanju, zlasti glede lastnih instrumentov Unije za izvrševanje zakonodaje, oblikovanje politike in trgovanje na področju gozdov; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti sporazuma in pred začetkom pogajanj o obnovitvi sporazuma predloži poročilo o njegovem izvajanju, zlasti glede lastnih instrumentov Unije za izvrševanje zakonodaje, oblikovanje politike in trgovanje na področju gozdov;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Mednarodni organizaciji za tropski les. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Mednarodni organizaciji za tropski les.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/167

---

Torek, 13. september 2011Sporazum med Evropsko unijo in Švico o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ***

P7_TA(2011)0352

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ter o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (16198/2010 – C7-0126/2011 – 2010/0317(NLE))

2013/C 51 E/37

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16198/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16198/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ter o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (16199/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ter o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (16199/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0126/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0126/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0247/2011),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/168

---

Torek, 13. september 2011Sporazum med Evropsko unijo in Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode ***

P7_TA(2011)0353

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

2013/C 51 E/38

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14206/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14206/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (14372/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (14372/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0101/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7–0276/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7–0276/2011),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/168

---

Torek, 13. september 2011Razširitev Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Lihtenštajn ***

P7_TA(2011)0354

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o spremembi Dodatnega sporazuma med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o razširitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Kneževino Lihtenštajn (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE))

2013/C 51 E/39

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16209/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16209/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o spremembi Dodatnega sporazuma med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o razširitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Kneževino Lihtenštajn (16210/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o spremembi Dodatnega sporazuma med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o razširitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi na Kneževino Lihtenštajn (16210/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0125/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0125/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0248/2011),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije ter Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije ter Kneževine Lihtenštajn.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/169

---

Torek, 13. september 2011Konvencija o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu ***

P7_TA(2011)0355

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu v imenu Evropske unije (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047 (NLE))

2013/C 51 E/40

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08135/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08135/2011),

| — | ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu (08135/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu (08135/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko a drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko a drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0098/2011),

| — | ob upoštevanju člena 51 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0274/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0274/2011),

| 1. | odobri sklenitev Konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Konvencije;

| 2. | poziva Komisijo, naj se v vseh tistih forumih, tako mednarodnih kot dvostranskih, ki se jih utegnejo udeležiti države z ribolovno floto v regiji, ki jo zajema Konvencija, dejavno zavzame za podpis, ratifikacijo in izvajanje Konvencije, z namenom pospešiti njeno uveljavitev; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se v vseh tistih forumih, tako mednarodnih kot dvostranskih, ki se jih utegnejo udeležiti države z ribolovno floto v regiji, ki jo zajema Konvencija, dejavno zavzame za podpis, ratifikacijo in izvajanje Konvencije, z namenom pospešiti njeno uveljavitev;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi Nove Zelandije kot depozitarki Konvencije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi Nove Zelandije kot depozitarki Konvencije.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/170

---

Torek, 13. september 2011Sporazum med Evropsko unijo in Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu ***

P7_TA(2011)0356

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

2013/C 51 E/41

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (13989/1/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (13989/1/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (11282/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (11282/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), prvim pododstavkom člena 218(8), členom 218(7) ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0336/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), prvim pododstavkom člena 218(8), členom 218(7) ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0336/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0259/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0259/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/170

---

Torek, 13. september 2011Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o postopkih predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško ***

P7_TA(2011)0357

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

2013/C 51 E/42

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05307/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05307/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (09644/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (09644/2006),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (d) člena 82(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0032/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (d) člena 82(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0032/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0268/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0268/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Republike Islandije in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Republike Islandije in Kraljevine Norveške.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/171 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/171

---

Torek, 13. september 2011Skupno podjetje za gorivne celice in vodik *

P7_TA(2011)0358

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 521/2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

2013/C 51 E/43

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0224), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0224),

| — | ob upoštevanju členov 187 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0120/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 187 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0120/2011),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0261/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0261/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/172 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/172

---

Torek, 13. september 2011Prostovoljna modulacija neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike ***I

P7_TA(2011)0362

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike (KOM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

2013/C 51 E/44

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0772),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0013/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 30. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 30. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0203/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0203/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 87.

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2010)0372

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 glede pravil za izvajanje prostovoljne modulacije neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1231/2011.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/173

---

Torek, 13. september 2011Uradno podprti izvozni krediti ***I

P7_TA(2011)0363

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

2013/C 51 E/45

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0456),

| — | ob upoštevanju člena 133 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 133 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0050/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0050/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0364/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 5. aprila 2011 (Sprejeta besedila P7_TA(2011)0126).

---

Torek, 13. september 2011P7_TC1-COD(2006)0167

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1233/2011.)

---

Sreda, 14. september 2011

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/174

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/AT&S iz Avstrije

P7_TA(2011)0369

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/008 AT/AT&S, Avstrija) (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

2013/C 51 E/46

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0339 – C7-0160/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0279/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0279/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 167 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 74) v podjetju AT&S, specializiranem za proizvodnjo plošč s tiskanim vezjem, v okrožju Leoben v regiji Vzhodna Zgornja Štajerska, |
| --- | --- |

D.

ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 167 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 74) v podjetju AT&S, specializiranem za proizvodnjo plošč s tiskanim vezjem, v okrožju Leoben v regiji Vzhodna Zgornja Štajerska,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/008 AT/AT&S, Avstrija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/653/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/176

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: AT/Steiermark in Niederösterreich iz Avstrije

P7_TA(2011)0370

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija) (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

2013/C 51 E/47

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0340 – C7-0159/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0277/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0277/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 180 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 356) v 54 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 24 NACE Revizija 2 ("Proizvodnja kovin"), v regijah Steiermark (Štajerska, AT 22) in Niederösterreich (Spodnja Avstrija, AT 12) v Avstriji, na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 180 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 356) v 54 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 24 NACE Revizija 2 ("Proizvodnja kovin"), v regijah Steiermark (Štajerska, AT 22) in Niederösterreich (Spodnja Avstrija, AT 12) v Avstriji, na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 040501; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 040501; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/652/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/178

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo Komisije

P7_TA(2011)0371

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/000 TA 2011 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

2013/C 51 E/48

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0358 – C7-0167/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0270/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0270/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna, |
| --- | --- |

B.

ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko da na voljo do 0,35 % letnega zneska ESPG za tehnično pomoč, in sicer za financiranje dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in ocenjevanja, potrebne za izvajanje Uredbe ESPG, kakor določeno v členu 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem podatkov in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju podatkov o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG), |
| --- | --- |

D.

ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko da na voljo do 0,35 % letnega zneska ESPG za tehnično pomoč, in sicer za financiranje dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in ocenjevanja, potrebne za izvajanje Uredbe ESPG, kakor določeno v členu 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem podatkov in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju podatkov o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG),

| E. | ker naj Komisija v skladu s členom 9(2) ("Informacije in obveščanje javnosti") Uredbe ESPG vzpostavi spletno stran, na voljo v vseh jezikih, ki bo nudila podatke o vlogah, s poudarkom na vlogi proračunskega organa, |
| --- | --- |

E.

ker naj Komisija v skladu s členom 9(2) ("Informacije in obveščanje javnosti") Uredbe ESPG vzpostavi spletno stran, na voljo v vseh jezikih, ki bo nudila podatke o vlogah, s poudarkom na vlogi proračunskega organa,

| F. | ker je na podlagi teh členov Komisija zahtevala, da se ESPG uporabi za njene upravne potrebe pri spremljanju izvajanja ESPG in obveščanju o njem, pri oblikovanju zbirke znanja, ki bi omogočila hitrejše vloge in njihovo hitrejšo obravnavo, pri upravni in tehnični podpori, izmenjavi uspešnih praks med državami članicami ter vmesni oceni ESPG, |
| --- | --- |

F.

ker je na podlagi teh členov Komisija zahtevala, da se ESPG uporabi za njene upravne potrebe pri spremljanju izvajanja ESPG in obveščanju o njem, pri oblikovanju zbirke znanja, ki bi omogočila hitrejše vloge in njihovo hitrejšo obravnavo, pri upravni in tehnični podpori, izmenjavi uspešnih praks med državami članicami ter vmesni oceni ESPG,

| G. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

G.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 3. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/000 TA 2011 – tehnična pomoč na pobudo Komisije)

(The text of this annex is not reproduced here since it corresponds to the final act, Decision 2011/658/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/180

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18/Nizozemska

P7_TA(2011)0372

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

2013/C 51 E/49

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0388 – C7-0172/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0303/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0303/2011),

| A. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 800 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 52 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regijah Zuid-Holland (NL33) in Utrecht (NL31) na Nizozemskem, na ravni NUTS II. |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 800 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 52 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regijah Zuid-Holland (NL33) in Utrecht (NL31) na Nizozemskem, na ravni NUTS II.

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2010/029 NL/Zuid-Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/656/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/182

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18/Nizozemska

P7_TA(2011)0373

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

2013/C 51 E/50

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0386 – C7-0173/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0304/2011),

| A. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 199 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 14 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa") v regiji Noord-Brabant (NL41) na Nizozemskem, na ravni NUTS II. |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 199 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 14 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa") v regiji Noord-Brabant (NL41) na Nizozemskem, na ravni NUTS II.

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, do katerega je prihajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, do katerega je prihajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant, oddelek 18 Nizozemska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/654/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/184 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/184

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18/Nizozemska

P7_TA(2011)0374

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

2013/C 51 E/51

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0387 – C7-0174/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0305/2011),

| A. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 214 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v devetih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regiji Overijssel (NL21) na Nizozemskem, na ravni NUTS II. |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 214 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v devetih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regiji Overijssel (NL21) na Nizozemskem, na ravni NUTS II.

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/655/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/186 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/186

---

Sreda, 14. september 2011Uporaba Sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18/Nizozemska

P7_TA(2011)0375

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/030 NL/Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

2013/C 51 E/52

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0389 – C7-0175/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0306/2011),

| A. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 551 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 26 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regijah Noord Holland (NL32) in Flevoland (NL23) na Nizozemskem, na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 551 presežnimi delavci, ki naj bi vsi prejeli pomoč, v 26 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 ("Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa"), v regijah Noord Holland (NL32) in Flevoland (NL23) na Nizozemskem, na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave v postopku in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niit ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niit ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; poleg tega poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da mu gre zato nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj izvede podrobno kvalitativno oceno ESPG;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/030 NL/ Noord-Holland in Flevoland, oddelek 18, Nizozemska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/657/EU.)

---

| 22.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 51/188 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 51/188

---

Sreda, 14. september 2011Celovitost in preglednost energetskega trga ***I

P7_TA(2011)0376

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga (KOM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

2013/C 51 E/53

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0726),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0407/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0407/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0273/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0273/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 108.

---

Sreda, 14. september 2011P7_TC1-COD(2010)0363

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1227/2011.)

---

Sreda, 14. september 2011PRILOGA

Evropski parlament/Svet/Komisija

Skupna izjava o kaznih

Komisija bo nadaljevala s krepitvijo sistemov sankcij v finančnem sektorju in namerava predstaviti predloge za dosledno krepitev nacionalnih sistemov sankcij v okviru prihodnjih zakonodajnih pobud v sektorju finančnih storitev. Kazni, ki se sprejmejo po tej uredbi, bodo odražale končne odločitve, ki jih sprejme zakonodajalec na prej navedene predloge Komisije.

---