# Az Európai Unió C 6/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.006.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 6 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. január 10. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.006.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 6

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. január 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2013/C 006/01 | Jelentés az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 1 |
| 2013/C 006/02 | Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 9 |
| 2013/C 006/03 | Jelentés az ENIAC Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 18 |
| 2013/C 006/04 | Jelentés az IMI Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 27 |
| 2013/C 006/05 | Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 36 |
| 2013/C 006/06 | Jelentés a SESAR Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 46 |
| 2013/C 006/07 | Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 56 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2013/C 006/01

Jelentés az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

1

2013/C 006/02

Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

9

2013/C 006/03

Jelentés az ENIAC Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

18

2013/C 006/04

Jelentés az IMI Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

27

2013/C 006/05

Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

36

2013/C 006/06

Jelentés a SESAR Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

46

2013/C 006/07

Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

56

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/1

---

JELENTÉS

az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/01

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű ARTEMIS Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1), tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű ARTEMIS Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1), tízéves időszakra.

| 2. | A Közös Vállalkozás fő célja, hogy különféle alkalmazási területeken meghatározza és végrehajtsa a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, valamint új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki (2). |
| --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás fő célja, hogy különféle alkalmazási területeken meghatározza és végrehajtsa a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, valamint új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki (2).

| 3. | Az ARTEMIS Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a tagállamok közül Ausztria, Belgium, Dánia, Észtország, Franciaország, Finnország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint az ARTEMISIA, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén tevékenykedő európai vállalatokat és más kutatási szervezeteket képviselő egyesület. 2009-ben Ciprus, Csehország, Lettország és Norvégia is tagjai lettek a Közös Vállalkozásnak. |
| --- | --- |

3.

Az ARTEMIS Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a tagállamok közül Ausztria, Belgium, Dánia, Észtország, Franciaország, Finnország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint az ARTEMISIA, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén tevékenykedő európai vállalatokat és más kutatási szervezeteket képviselő egyesület. 2009-ben Ciprus, Csehország, Lettország és Norvégia is tagjai lettek a Közös Vállalkozásnak.

| 4. | Az ARTEMIS Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Unió – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 420 millió euróval járul hozzá (3). Az ARTEMISIA egyesület maximum 30 millió euróval járul hozzá a működési költségekhez. Az ARTEMIS-tagállamok a működési költségekhez egyrészt természetben járulnak hozzá (a gyakorlatban megkönnyítik a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét adják. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is. |
| --- | --- |

4.

Az ARTEMIS Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Unió – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 420 millió euróval járul hozzá (3). Az ARTEMISIA egyesület maximum 30 millió euróval járul hozzá a működési költségekhez. Az ARTEMIS-tagállamok a működési költségekhez egyrészt természetben járulnak hozzá (a gyakorlatban megkönnyítik a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét adják. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. október 26-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. október 26-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az ARTEMIS Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az ARTEMIS Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 8. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

8.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 9. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10). |
| --- | --- |

9.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10).

Az ellenőr felelőssége

| 10. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 11. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

12.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 13. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 15. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (12) az irányító testület a 2010. november 18-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus (13) az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok alapján 2011-ben végrehajtott kifizetések összege 4,8 millió EUR volt, ami az összes operatív kiadás 32 %-át jelenti. Az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtása 2011-ben kezdődött meg. |
| --- | --- |

15.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (12) az irányító testület a 2010. november 18-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus (13) az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok alapján 2011-ben végrehajtott kifizetések összege 4,8 millió EUR volt, ami az összes operatív kiadás 32 %-át jelenti. Az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtása 2011-ben kezdődött meg.

| 16. | A projektekkel kapcsolatos költségigénylések ellenőrzésével a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságait bízták meg. A nemzeti finanszírozó hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmaznak gyakorlati előírásokat az utólagos ellenőrzésekre vonatkozóan. Az ellenőrzés végéig (2012 szeptemberéig) a Közös Vállalkozás még nem kapott elégséges információt a nemzeti finanszírozó hatóságok közül nyolcnak az ellenőrzési stratégiájára vonatkozóan (14), és nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (15). |
| --- | --- |

16.

A projektekkel kapcsolatos költségigénylések ellenőrzésével a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságait bízták meg. A nemzeti finanszírozó hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmaznak gyakorlati előírásokat az utólagos ellenőrzésekre vonatkozóan. Az ellenőrzés végéig (2012 szeptemberéig) a Közös Vállalkozás még nem kapott elégséges információt a nemzeti finanszírozó hatóságok közül nyolcnak az ellenőrzési stratégiájára vonatkozóan (14), és nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (15).

| 17. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem elégségesek annak megállapításához, hogy ez a kulcsfontosságú kontrollmechanizmus eredményesen működik-e. |
| --- | --- |

17.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem elégségesek annak megállapításához, hogy ez a kulcsfontosságú kontrollmechanizmus eredményesen működik-e.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 18. | A Számvevőszék véleménye szerint – a 15–17. bekezdésben foglalt, a korlátozó vélemény alapjául szolgáló megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszék véleménye szerint – a 15–17. bekezdésben foglalt, a korlátozó vélemény alapjául szolgáló megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 19. | A 20–35. bekezdésben olvasható alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

19.

A 20–35. bekezdésben olvasható alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 20. | A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának (16) előírásaival ellentétben a Közös Vállalkozás 2011-es költségvetésében az operatív kiadásokra vonatkozóan nem szerepelnek differenciált kifizetési előirányzatok. |
| --- | --- |

20.

A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának (16) előírásaival ellentétben a Közös Vállalkozás 2011-es költségvetésében az operatív kiadásokra vonatkozóan nem szerepelnek differenciált kifizetési előirányzatok.

| 21. | A 2011. évi költségvetés, amelyet 2010. november 25-én fogadtak el, 46,6 millió EUR összegű operatív előirányzatot tartalmazott. 2011. december 17-én költségvetés-módosítást fogadtak el, és ebben az operatív előirányzatokat 18,6 millió euróra csökkentették. Míg (az operatív előirányzatok 18,6 millió euróra történő csökkentése következtében) az operatív kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 100 % volt, addig a kifizetési előirányzatok esetében ez az arány csupán 51 %-ot ért el. |
| --- | --- |

21.

A 2011. évi költségvetés, amelyet 2010. november 25-én fogadtak el, 46,6 millió EUR összegű operatív előirányzatot tartalmazott. 2011. december 17-én költségvetés-módosítást fogadtak el, és ebben az operatív előirányzatokat 18,6 millió euróra csökkentették. Míg (az operatív előirányzatok 18,6 millió euróra történő csökkentése következtében) az operatív kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 100 % volt, addig a kifizetési előirányzatok esetében ez az arány csupán 51 %-ot ért el.

| 22. | A programvezető tájékoztatása szerint a 2008-as, a 2009-es és a 2010-es ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódó költségvetés-felhasználás év végi becsült aránya 86 %, 53 %, illetve 18 % volt. A 2008-as felhíváshoz kapcsolódó tényleges kifizetések aránya ugyanakkor mindössze 50 % volt, ez az arány a 2009-es felhívás esetében 31 % volt, a 2010-es felhívással kapcsolatban pedig nem történt kifizetés. A Közös Vállalkozás tájékoztatása szerint a kifizetési operatív előirányzatok viszonylag alacsony felhasználási aránya annak tudható be, hogy az egyes tagállamokban a tagállami támogatási szerződéseket késve írták alá. |
| --- | --- |

22.

A programvezető tájékoztatása szerint a 2008-as, a 2009-es és a 2010-es ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódó költségvetés-felhasználás év végi becsült aránya 86 %, 53 %, illetve 18 % volt. A 2008-as felhíváshoz kapcsolódó tényleges kifizetések aránya ugyanakkor mindössze 50 % volt, ez az arány a 2009-es felhívás esetében 31 % volt, a 2010-es felhívással kapcsolatban pedig nem történt kifizetés. A Közös Vállalkozás tájékoztatása szerint a kifizetési operatív előirányzatok viszonylag alacsony felhasználási aránya annak tudható be, hogy az egyes tagállamokban a tagállami támogatási szerződéseket késve írták alá.

| 23. | Az ARTEMIS Közös Vállalkozás alapszabályával (17) ellentétben Görögország a tagállami források helyett az EU strukturális alapjának felhasználásával fedezi az ARTEMIS projektek görög kedvezményezettjeinek nyújtott tagállami hozzájárulást (18). A Közös Vállalkozás hozzájárult az ARTEMIS projektekben való görög részvétel folytatásához, de a Közös Vállalkozás nem nyújt támogatást görög kedvezményezetteknek, mivel nem megengedett a más uniós forrással történő társfinanszírozás (19). |
| --- | --- |

23.

Az ARTEMIS Közös Vállalkozás alapszabályával (17) ellentétben Görögország a tagállami források helyett az EU strukturális alapjának felhasználásával fedezi az ARTEMIS projektek görög kedvezményezettjeinek nyújtott tagállami hozzájárulást (18). A Közös Vállalkozás hozzájárult az ARTEMIS projektekben való görög részvétel folytatásához, de a Közös Vállalkozás nem nyújt támogatást görög kedvezményezetteknek, mivel nem megengedett a más uniós forrással történő társfinanszírozás (19).

| 24. | A Közös Vállalkozás a kifizetési előirányzatokkal kapcsolatban a következő pénzügyi évre történő nem automatikus áthozatalt alkalmaz, azonban az irányító testület határozata nélkül, noha ezt írja elő a pénzügyi szabályzat 10. cikkének (1) bekezdése (20). Továbbá nem tesznek különbséget a korábbi évekről áthozott kifizetési előirányzatok és a tárgyév kifizetési előirányzatai között. |
| --- | --- |

24.

A Közös Vállalkozás a kifizetési előirányzatokkal kapcsolatban a következő pénzügyi évre történő nem automatikus áthozatalt alkalmaz, azonban az irányító testület határozata nélkül, noha ezt írja elő a pénzügyi szabályzat 10. cikkének (1) bekezdése (20). Továbbá nem tesznek különbséget a korábbi évekről áthozott kifizetési előirányzatok és a tárgyév kifizetési előirányzatai között.

Ajánlattételi felhívások

| 25. | Az ARTEMIS Közös Vállalkozást létrehozó tanácsi rendelet az operatív kiadásokra egy legfeljebb 420 millió EUR összegű költségvetést irányzott elő. A tényleges felhasználás és az ajánlattételi felhívások tervezett értéke 244 millió eurót tesz ki, ami a teljes költségvetés 58 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

25.

Az ARTEMIS Közös Vállalkozást létrehozó tanácsi rendelet az operatív kiadásokra egy legfeljebb 420 millió EUR összegű költségvetést irányzott elő. A tényleges felhasználás és az ajánlattételi felhívások tervezett értéke 244 millió eurót tesz ki, ami a teljes költségvetés 58 %-ának felel meg.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 26. | 2011-ben a Közös Vállalkozás fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy eredményes pénzügyi, számviteli és irányítási kontrolleljárásokat alakítson ki és alkalmazzon. További munkára van azonban szükség, különösen a belsőkontroll-standardok (21) és a költségigénylések pénzügyi ellenőrzése (22) terén. |
| --- | --- |

26.

2011-ben a Közös Vállalkozás fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy eredményes pénzügyi, számviteli és irányítási kontrolleljárásokat alakítson ki és alkalmazzon. További munkára van azonban szükség, különösen a belsőkontroll-standardok (21) és a költségigénylések pénzügyi ellenőrzése (22) terén.

| 27. | A főkönyvelő validálta az alkalmazott pénzügyi és számviteli rendszereket, de még nem validálta az azok alapját képező, pénzügyi információkat biztosító üzleti folyamatokat, különös tekintettel arra a folyamatra, amelynek révén a tagállami hatóságoktól beérkező költségigénylések validálására és kifizetésére vonatkozó pénzügyi információk nyerhetők. |
| --- | --- |

27.

A főkönyvelő validálta az alkalmazott pénzügyi és számviteli rendszereket, de még nem validálta az azok alapját képező, pénzügyi információkat biztosító üzleti folyamatokat, különös tekintettel arra a folyamatra, amelynek révén a tagállami hatóságoktól beérkező költségigénylések validálására és kifizetésére vonatkozó pénzügyi információk nyerhetők.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 28. | Az ARTEMIS létrehozásáról szóló rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2011 végéig még nem hozták létre. |
| --- | --- |

28.

Az ARTEMIS létrehozásáról szóló rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2011 végéig még nem hozták létre.

| 29. | 2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett, majd a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2012. január 25-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek. |
| --- | --- |

29.

2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett, majd a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2012. január 25-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek.

| 30. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (23) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezésével. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (23) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezésével.

Éves tevékenységi jelentés

| 31. | A Közös Vállalkozás alapszabálya 19. cikkének (4) bekezdése, illetve pénzügyi szabályzatának 40. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie. Ez a jelentés feltünteti a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére. Megerősíti az éves tevékenységi jelentés azt is, hogy a benne szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak valamely bevételi vagy kiadási területhez kapcsolódó fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően. |
| --- | --- |

31.

A Közös Vállalkozás alapszabálya 19. cikkének (4) bekezdése, illetve pénzügyi szabályzatának 40. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie. Ez a jelentés feltünteti a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére. Megerősíti az éves tevékenységi jelentés azt is, hogy a benne szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak valamely bevételi vagy kiadási területhez kapcsolódó fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően.

| 32. | Az éves tevékenységi jelentés tájékoztat a Közös Vállalkozás műveleteinek eredményeiről, viszont nem ad értékelést a belsőkontroll-rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az éves tevékenységi jelentést az alábbi hiányosságok jellemzik:






  — | Nem ad információt az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáról, így nem lehet megállapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e, és hogy működése fenntartáshoz vezetett volna-e. |
| --- | --- | --- |

32.

Az éves tevékenységi jelentés tájékoztat a Közös Vállalkozás műveleteinek eredményeiről, viszont nem ad értékelést a belsőkontroll-rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az éves tevékenységi jelentést az alábbi hiányosságok jellemzik:

—

Nem ad információt az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáról, így nem lehet megállapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e, és hogy működése fenntartáshoz vezetett volna-e.

| — | Nem tájékoztat a pénzügyi és számviteli rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi részleges validálásáról. A számvitelért felelős tisztviselő csak a Közös Vállalkozás közvetlen irányítása alatt álló részt validálta, a nemzeti finanszírozó hatóságoktól információt szolgáltató rendszereket azonban nem. |
| --- | --- |

—

Nem tájékoztat a pénzügyi és számviteli rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi részleges validálásáról. A számvitelért felelős tisztviselő csak a Közös Vállalkozás közvetlen irányítása alatt álló részt validálta, a nemzeti finanszírozó hatóságoktól információt szolgáltató rendszereket azonban nem.

| — | A kifizetési előirányzatoknak az éves tevékenységi jelentésben szereplő táblázatában feltüntetett költségvetés-végrehajtási adatok magyarázat nélkül eltérnek a végleges beszámolóban szereplő költségvetés-végrehajtási adatoktól. |
| --- | --- |

—

A kifizetési előirányzatoknak az éves tevékenységi jelentésben szereplő táblázatában feltüntetett költségvetés-végrehajtási adatok magyarázat nélkül eltérnek a végleges beszámolóban szereplő költségvetés-végrehajtási adatoktól.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 33. | 2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre, és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófaelhárítási terv véglegesítéséhez további munkára van szükség. |
| --- | --- |

33.

2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre, és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófaelhárítási terv véglegesítéséhez további munkára van szükség.

| 34. | Az ARTEMIS Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (24) ellentétben a nemzeti finanszírozó hatóságok mindeddig nem jelentettek be előfinanszírozási kifizetések által generált kamatot. |
| --- | --- |

34.

Az ARTEMIS Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (24) ellentétben a nemzeti finanszírozó hatóságok mindeddig nem jelentettek be előfinanszírozási kifizetések által generált kamatot.

| 35. | A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról szóló befogadási megállapodást (25)2012. február 2-án írták alá. |
| --- | --- |

35.

A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról szóló befogadási megállapodást (25)2012. február 2-án írták alá.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2012. november 15-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító „ARTEMIS Közös Vállalkozás” létrehozásáról szóló 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 52. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét és tevékenységeit a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30, 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze az összes kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  A Számvevőszék 2012. március 1-jén kapta meg az előzetes éves beszámolót. A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok felhasználási arányát.

4

többek között

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  Az Európai Bizottság és a Közös Vállalkozás közötti általános finanszírozási megállapodás értelmében: a Közös Vállalkozás – illetve annak illetékes testülete – elfogadja utólagos ellenőrzési stratégiáját, amelynek célja, hogy kellő bizonyosságot nyújtson az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről; valamint: az utólagos ellenőrzési stratégia egyrészt az eljárások, másrészt egy az összes kedvezményezettre vagy egy azokból álló mintára kiterjedő tranzakcióminta vizsgálatán alapul és elsősorban a kockázatokat tükrözi megfelelően.

12

(13)  A 74/2008/EK rendelet 12. cikke értelmében „az ARTEMIS Közös Vállalkozás gondoskodik arról, hogy tagjainak pénzügyi érdekei megfelelő védelemben részesüljenek azáltal, hogy megfelelő belső és külső ellenőrzéseket végez vagy végeztet”, valamint „az ARTEMIS Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az ARTEMIS Közös Vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél. Ezeket az ellenőrzéseket végezheti akár közvetlenül az ARTEMIS Közös Vállalkozás, akár az ARTEMIS Közös Vállalkozás nevében eljárva az ARTEMIS-tagállamok. Az ARTEMIS-tagállamok nemzeti finanszírozásuk kedvezményezettjei körében – ha szükségesnek ítélik – egyéb ellenőrzéseket is végezhetnek, és az eredményekről tájékoztatják az ARTEMIS Közös Vállalkozást.”

13

(14)  Az eddig kapott dokumentáció a legtöbb esetben nem elégséges ahhoz, hogy a Közös Vállalkozás értékelni tudja ezeket a stratégiákat és végrehajtásukat, mivel abban nem szerepel az ellenőrzés módjának részletes gyakorlati bemutatása (pl. az ellenőrzés koncepciója és módszertana, a minta mérete, a nemzeti támogatási hatóság által elvégzendő pénzügyi ellenőrzések típusa stb.).

14

(15)  Az ARTEMIS irányító testülete által elfogadott utólagos ellenőrzési stratégia értelmében a Közös Vállalkozás évente legalább egyszer megvizsgálja, hogy az ARTEMIS-tagállamoktól kapott információk elegendő bizonyosságot adnak-e a végrehajtott tranzakciók szabályszerűségéről és jogszerűségéről. Az ellenőrzés végéig csak négy ARTEMIS-tagállam küldött információt az elvégzett utólagos ellenőrzésekről.

15

(16)  Az ARTEMIS Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata 8. cikkének (1) bekezdése szerint „a költségvetés nem differenciált előirányzatokat és differenciált előirányzatokat tartalmaz. Ez utóbbi kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból áll.”

16

(17)  Az ARTEMIS Közös Vállalkozás alapszabálya 13. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az „ARTEMIS Közös Vállalkozás versenypályázati felhívásainak alapján kiválasztott projektek közpénzekből történő finanszírozása az ARTEMIS tagállamainak pénzügyi hozzájárulásaiból és/vagy az ARTEMIS Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásából történik. A kezdeményezés keretében közpénzekből juttatott támogatás nem sérti az esetleges állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi szabályokat”.

17

(18)  A 2008., 2009. és 2010. évi pályázati felhívások keretében az ARTEMIS projektekben történő görög részvétel teljes összege 12,2 millió EUR volt (ebből mintegy 5,7 millió EUR tagállami forrás, 2,03 millió EUR a Közös Vállalkozás hozzájárulása, a fennmaradó rész pedig a projekt résztvevőitől származó hozzájárulás).

18

(19)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 54. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy „az alapok által társfinanszírozott kiadás más közösségi pénzügyi eszközből nem kaphat támogatást”.

19

(20)  A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata 10. cikkének (1) bekezdése szerint azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették, meg kell szüntetni. Amennyiben a Közös Vállalkozás igényei úgy kívánják, a 27. cikk értelmében a törölt előirányzatokat be lehet számítani a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba.

20

A fel nem használt előirányzatok azonban kizárólag a következő pénzügyi évre vihetőek át az irányító testület legkésőbb február 15-ig meghozott határozatával.

(21)  2010. szeptember 22-én az irányító testület jóváhagyta a Közös Vállalkozás 16 belsőkontroll-standardból álló belsőkontroll-keretrendszerét. Noha jelentős előrelépések történtek, a standardok némelyikét még most sem alkalmazzák teljes mértékben.

21

(22)  A költségek pénzügyi ellenőrzése kizárólag a tagállami hatóságok által benyújtott igazolások alapján történik. A projekteken dolgozó alkalmazottakra (csak mint a tevékenységek elvégzéséhez felhasznált személyzeti költségek mutatójára) irányulóan elvégzett ellenőrzéseken kívül a Közös Vállalkozás egyéb pénzügyi ellenőrzést nem végez.

22

(23)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet.

23

(24)  Az ARTEMIS Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata 103. cikkének (2) bekezdése szerint az előfinanszírozási kifizetések által generált kamatot a Közös Vállalkozás által végrehajtott programhoz kell rendelni és le kell vonni a kedvezményezett felé esedékes összegek egyenlegéből. A kamat nem válik esedékessé a Közös Vállakozás számára, amennyiben az előfinanszírozás összege nem haladja meg az 50 000 eurót.

24

(25)  Az Artemis Közös Vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés (a Közös Vállalkozás válaszaival együtt) (HL C 368., 2011.12.16., 1. o.) 26. bekezdése.

25

---

MELLÉKLET

ARTEMIS Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkéből) | Az Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek. |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 74/2008/EK rendelete) | Célkitűzések

  Az ARTEMIS Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram és az „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához.

  Feladatok







  — | Meghatározza és végrehajtja a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkéből)

Az Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 74/2008/EK rendelete)

Célkitűzések

Az ARTEMIS Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram és az „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához.

Feladatok

—

Meghatározza és végrehajtja a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét,

| — | a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevőinek szóló támogatások odaítélésével elősegíti a kutatási és fejlesztési tevékenységek megvalósítását, |
| --- | --- |

—

a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevőinek szóló támogatások odaítélésével elősegíti a kutatási és fejlesztési tevékenységek megvalósítását,

| — | elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget az uniós, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, valamint a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén a kutatási és fejlesztési célú összbefektetések növelése érdekében, |
| --- | --- |

—

elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget az uniós, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, valamint a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén a kutatási és fejlesztési célú összbefektetések növelése érdekében,

| — | megvalósítja az európai kutatási és fejlesztési erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén, |
| --- | --- |

—

megvalósítja az európai kutatási és fejlesztési erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén,

| — | elősegíti a kkv-k részvételét. |
| --- | --- |

—

elősegíti a kkv-k részvételét.

Irányítás

Irányító testület: átfogó felelősséget visel a Közös Vállalkozás működéséért és felügyeli a Közös Vállalkozás tevékenységeinek végrehajtását.

Ügyvezető igazgató: a Közös Vállalkozásnak az irányító testület határozataival összhangban végzett napi ügyintézéséért felelős vezetője.

A hatóságok testülete: felelős a pályázati felhívások tárgyával és költségvetésével, a pályázatok kiválasztásával, valamint a közpénzek kiválasztott pályázatoknak történő kifizetésével kapcsolatos döntésekért.

Ipari és kutatási bizottság: kidolgozza a többéves stratégiai tervet, a kutatási ütemtervet és a Közös Vállalkozás éves munkatervét.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

Költségvetés: a költségvetés 28,5 millió EUR kötelezettségvállalást és 32 millió EUR kifizetést irányoz elő.

Létszám 2011. december 31-én

A létszámtervben szereplő 8 állás mindegyike betöltött

Egyéb alkalmazottak:

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: 0 |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: 0

| — | Szerződéses alkalmazottak: 5 |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 5

| — | Helyi alkalmazottak: 0 |
| --- | --- |

—

Helyi alkalmazottak: 0

| — | Teljes alkalmazotti létszám: 13 |
| --- | --- |

—

Teljes alkalmazotti létszám: 13

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| — | Operatív feladatok: 6 |
| --- | --- |

—

Operatív feladatok: 6

| — | Adminisztratív feladatok: 4 |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok: 4

| — | Vegyes feladatok: 3 |
| --- | --- |

—

Vegyes feladatok: 3

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

A Közös Vállalkozás 2011-ben felhívást tett közzé egy 72 millió EUR összköltségvetésű pályázatra.

Forrás: a Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

AZ ARTEMIS KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

15-16-17. bekezdés

Elismerjük az utólagos ellenőrzési stratégia fontosságát és a Számvevőszék észrevételeinek helytállóságát. Mindezek mellett szeretnénk a következő információkat is közölni:

| 1. | A különféle finanszírozási modellek és az egyes tagállamokban hatályos nemzeti szabályok alapján az utólagos ellenőrzés csak befejezett projektek esetében lehetséges. Erre tekintettel, az ARTEMIS utólagos ellenőrzési stratégiájának eseti módosítására vonatkozó javaslatot 2012 decemberében nyújtják be az irányító testületnek elfogadásra. |
| --- | --- |

1.

A különféle finanszírozási modellek és az egyes tagállamokban hatályos nemzeti szabályok alapján az utólagos ellenőrzés csak befejezett projektek esetében lehetséges. Erre tekintettel, az ARTEMIS utólagos ellenőrzési stratégiájának eseti módosítására vonatkozó javaslatot 2012 decemberében nyújtják be az irányító testületnek elfogadásra.

| 2. | Mindezek alapján, előzetesen ismerve azt a tényt, hogy az első projektcsoport, illetve annak része („Call 2008”) 2011 folyamán zárul le, 2011 elején (miután az ARTEMIS irányító testülete jóváhagyta az utólagos ellenőrzési stratégiát) a tagállamoktól bekértük az utólagos ellenőrzési stratégiájukra vonatkozó dokumentációt az utólagos ellenőrzéssel kapcsolatos probléma kezelése érdekében. |
| --- | --- |

2.

Mindezek alapján, előzetesen ismerve azt a tényt, hogy az első projektcsoport, illetve annak része („Call 2008”) 2011 folyamán zárul le, 2011 elején (miután az ARTEMIS irányító testülete jóváhagyta az utólagos ellenőrzési stratégiát) a tagállamoktól bekértük az utólagos ellenőrzési stratégiájukra vonatkozó dokumentációt az utólagos ellenőrzéssel kapcsolatos probléma kezelése érdekében.

| 3. | 2011 folyamán csak egy „projektlezáró tanúsítványt és az utólagos ellenőrzési információt” („end-of-project certificate and ex-post audit information”) kaptunk, a többi 15 2012 első negyedévében érkezett. Az ellenőrzés idején (2012. április) igaz volt az a megállapítás, hogy a tagállamoktól érkezett dokumentáció közel sem teljes, azonban az év hátralévő részében jelentős javulás mutatkozott e tekintetben. |
| --- | --- |

3.

2011 folyamán csak egy „projektlezáró tanúsítványt és az utólagos ellenőrzési információt” („end-of-project certificate and ex-post audit information”) kaptunk, a többi 15 2012 első negyedévében érkezett. Az ellenőrzés idején (2012. április) igaz volt az a megállapítás, hogy a tagállamoktól érkezett dokumentáció közel sem teljes, azonban az év hátralévő részében jelentős javulás mutatkozott e tekintetben.

| 4. | A felsorolt okok miatt az ügyvezető igazgató nyilatkozata nem hivatkozott az utólagos ellenőrzési stratégia megvalósítására, figyelembe véve a 2011. évre vonatkozó jelentőség hiányát. Ezt nyilvánvalóan a 2012. évi tevékenységi jelentés fogja tartalmazni. |
| --- | --- |

4.

A felsorolt okok miatt az ügyvezető igazgató nyilatkozata nem hivatkozott az utólagos ellenőrzési stratégia megvalósítására, figyelembe véve a 2011. évre vonatkozó jelentőség hiányát. Ezt nyilvánvalóan a 2012. évi tevékenységi jelentés fogja tartalmazni.

24. bekezdés

A pénzügyi szabályzata 10. cikkének (1) bekezdését az EU-ügynökségekre alkalmazandó pénzügyi keretrendeletből emelték át, amit az ARTEMIS Közös Vállalkozásnál teljes mértékben betartanak a kötelezettségvállalási előirányzatok kapcsán. Az irányító testülethez a kifizetési előirányzatokkal kapcsolatban érkezett igénynek értelmezhető az olyan Ügynökségeknél, amelyek a bevételekből származó többletet visszautalják az Európai Bizottságnak. Az ARTEMIS alapszabályának 15. cikke tiltja ennek lehetőségét, kivéve végelszámolás esetén.

28. bekezdés

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2010. november 25. óta látja el az ARTEMIS belső ellenőri feladatát, és figyelembe véve az ARTEMIS Közös Vállalkozás alkalmazottainak számát, volt szíves felajánlani, hogy az ARTEMIS belső ellenőrzési egység feladatát is felvállalja. A Belső Ellenőrzési Szolgálat és a Bizottság között jelenleg is zajlanak a régóta tartó megbeszélések, így a terv megvalósítása elhúzódott. Ezt a tényt a Belső Ellenőrzési Szolgálat megerősítette az irányító testület 2012. január 25-i ülésén. Az ARTEMIS Közös Vállalkozás reméli, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat mihamarabb ellátja ezt a feladatot. Ezalatt az ügyvezető igazgató a folyamatok javításához kapcsolódó főbb témaköröket tárgyaló, kollektív (minden érintett részvételével zajló) külső értekezletekkel helyettesíti a Belső Ellenőrzési Szolgálat szerepét.

30. bekezdés

Egyetértünk az észrevétellel, azonban az egyszerűsítés és hatékonyság miatt úgy döntöttünk, hogy a pénzügyi szabályzatot ebben a pontban módosítjuk, az általános pénzügyi szabályzat jelenleg is zajló felülvizsgálatának a keretében.

32. bekezdés

A két jelentés (éves beszámoló és éves tevékenységi jelentés) közötti eltérés az alkalmazott, eltérő feltételrendszer következménye. Az éves tevékenységi jelentésben valamennyi hitel/forrástípus fel van tüntetve (lábjegyzet 1. táblázat), míg az éves beszámolóban csak az adott év költségvetésének végrehajtása szerepel.

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/9

---

JELENTÉS

a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/02

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1) 10 tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1) 10 tízéves időszakra.

| 2. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás célja a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban (2). A Közös Vállalkozás által koordinált kutatási tevékenységek hat technológiai területre, vagyis integrált technológiademonstrációs rendszerre (ITD) oszthatók. |
| --- | --- |

2.

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás célja a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban (2). A Közös Vállalkozás által koordinált kutatási tevékenységek hat technológiai területre, vagyis integrált technológiademonstrációs rendszerre (ITD) oszthatók.

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az ITD-ket vezető ipari partnerek és az ITD-k társult tagjai. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az ITD-ket vezető ipari partnerek és az ITD-k társult tagjai.

| 4. | Az Európai Unió a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – maximum 800 millió euróval járul hozzá (3). A Közös Vállalkozás többi tagjának – a természetbeni hozzájárulásokat is beleértve – legalább az uniós hozzájárulással megegyező összegig kell hozzájárulnia a költségvetéshez. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – maximum 800 millió euróval járul hozzá (3). A Közös Vállalkozás többi tagjának – a természetbeni hozzájárulásokat is beleértve – legalább az uniós hozzájárulással megegyező összegig kell hozzájárulnia a költségvetéshez.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 8. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

8.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 9. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10). |
| --- | --- |

9.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10).

Az ellenőr felelőssége

| 10. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 11. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, valamint hogy az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, valamint hogy az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | A számvevőszéki ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

12.

A számvevőszéki ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 13. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szemponból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szemponból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 15. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját az irányító testület a 2010. december 17-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (12). A 2012 szeptemberéig befejeződött utólagos ellenőrzések 44,3 millió euróra terjedtek ki (a Közös Vállalkozáshoz 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben (13) beérkezett összes költségigénylés 18,8 %-a). Ezek az utólagos ellenőrzések 6,16 % (14) hibaarányt állapítottak meg. |
| --- | --- |

15.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját az irányító testület a 2010. december 17-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (12). A 2012 szeptemberéig befejeződött utólagos ellenőrzések 44,3 millió euróra terjedtek ki (a Közös Vállalkozáshoz 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben (13) beérkezett összes költségigénylés 18,8 %-a). Ezek az utólagos ellenőrzések 6,16 % (14) hibaarányt állapítottak meg.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | A Számvevőszék véleménye szerint – a 15. bekezdésben tárgyalt megállapítások hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék véleménye szerint – a 15. bekezdésben tárgyalt megállapítások hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 17. | A 18–32. bekezdésben foglalt alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

17.

A 18–32. bekezdésben foglalt alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 18. | A 2011-es végleges módosító költségvetés (15) 175 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 159,8 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 94 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 64 % volt. A kifizetési előirányzatok kihasználtsági aránya a Közös Vállalkozás tevékenységeinek késedelmes megvalósításából adódik. Jelentős idő telik el a pályázati felhívások közzététele és a támogatási szerződések aláírása között (16). A költségvetés végrehajtásának alacsony mértékét mutatja az év végén 51 millió eurós készpénzegyenleg is (ami a 2011-ben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 32 %-a) (17). |
| --- | --- |

18.

A 2011-es végleges módosító költségvetés (15) 175 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 159,8 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 94 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 64 % volt. A kifizetési előirányzatok kihasználtsági aránya a Közös Vállalkozás tevékenységeinek késedelmes megvalósításából adódik. Jelentős idő telik el a pályázati felhívások közzététele és a támogatási szerződések aláírása között (16). A költségvetés végrehajtásának alacsony mértékét mutatja az év végén 51 millió eurós készpénzegyenleg is (ami a 2011-ben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 32 %-a) (17).

| 19. | A Közös Vállalkozás – pénzügyi szabályzatának előírásaival ellentétben – 68 millió EUR kifizetési előirányzatot az irányító testület határozata nélkül hozott át 2012-re (18). |
| --- | --- |

19.

A Közös Vállalkozás – pénzügyi szabályzatának előírásaival ellentétben – 68 millió EUR kifizetési előirányzatot az irányító testület határozata nélkül hozott át 2012-re (18).

A beszámoló elkészítése

| 20. | A Közös Vállalkozáshoz jelentős késésekkel érkeztek be a tagokkal 2011-re kötött támogatási megállapodásokból eredő költségigénylések. A késedelem miatt sok igénylés validálása nem fejeződött be a 2011-es végleges beszámoló elkészítéséig. A kapcsolódó természetbeni hozzájárulásokat (52 millió EUR) az irányító testület nem fogadta el kellő időben, és ennek következtében ezeket nem könyvelték nettó eszközként, hanem a kötelezettségek alatt („validálandó hozzájárulások”) tüntették fel. A Közös Vállalkozás beszámolójában így 18,5 millió eurós negatív nettó eszközérték szerepelt. A végleges beszámoló megfelelően tükrözi ezt az átmeneti helyzetet, amely nem jelent likviditási kockázatot a Közös Vállalkozás számára. |
| --- | --- |

20.

A Közös Vállalkozáshoz jelentős késésekkel érkeztek be a tagokkal 2011-re kötött támogatási megállapodásokból eredő költségigénylések. A késedelem miatt sok igénylés validálása nem fejeződött be a 2011-es végleges beszámoló elkészítéséig. A kapcsolódó természetbeni hozzájárulásokat (52 millió EUR) az irányító testület nem fogadta el kellő időben, és ennek következtében ezeket nem könyvelték nettó eszközként, hanem a kötelezettségek alatt („validálandó hozzájárulások”) tüntették fel. A Közös Vállalkozás beszámolójában így 18,5 millió eurós negatív nettó eszközérték szerepelt. A végleges beszámoló megfelelően tükrözi ezt az átmeneti helyzetet, amely nem jelent likviditási kockázatot a Közös Vállalkozás számára.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 21. | 2011-ben a Közös Vállalkozás tett ugyan előrelépéseket, de még nem alakította ki teljes körűen megbízható belső kontrolljait és pénzügyi információs rendszereit. További munka különösen a költségigénylések validálására szolgáló előzetes kontrolleljárások kialakítása terén szükséges. |
| --- | --- |

21.

2011-ben a Közös Vállalkozás tett ugyan előrelépéseket, de még nem alakította ki teljes körűen megbízható belső kontrolljait és pénzügyi információs rendszereit. További munka különösen a költségigénylések validálására szolgáló előzetes kontrolleljárások kialakítása terén szükséges.

| 22. | 2011-ben a Közös Vállalkozás még nem alkalmazta a tagjai és a kedvezményezettek által benyújtott költségigénylések adatainak kezelésére szolgáló új eszközt (19). |
| --- | --- |

22.

2011-ben a Közös Vállalkozás még nem alkalmazta a tagjai és a kedvezményezettek által benyújtott költségigénylések adatainak kezelésére szolgáló új eszközt (19).

| 23. | A Számvevőszék megvizsgálta a Tiszta Égbolt tagjaival kötött három támogatási megállapodás keretében benyújtott költségigénylésekre nézve alkalmazott előzetes kontrolleljárásokat (20). A Számvevőszék az alábbi hiányosságokat állapította meg:






  — | a költségigénylések előzetes ellenőrzése során használt ellenőrző listák nem mindig voltak teljesek (21), |
| --- | --- | --- |

23.

A Számvevőszék megvizsgálta a Tiszta Égbolt tagjaival kötött három támogatási megállapodás keretében benyújtott költségigénylésekre nézve alkalmazott előzetes kontrolleljárásokat (20). A Számvevőszék az alábbi hiányosságokat állapította meg:

—

a költségigénylések előzetes ellenőrzése során használt ellenőrző listák nem mindig voltak teljesek (21),

| — | egy esetben egy társult tagnak a költségigényléshez csatolt könyvvizsgálói igazolásában személyzeti költségekkel és alvállalkozókkal kapcsolatos kivételek szerepeltek. A kivételek mégsem vezettek a költségigénylés módosításhoz, |
| --- | --- |

—

egy esetben egy társult tagnak a költségigényléshez csatolt könyvvizsgálói igazolásában személyzeti költségekkel és alvállalkozókkal kapcsolatos kivételek szerepeltek. A kivételek mégsem vezettek a költségigénylés módosításhoz,

| — | a pénzügyi eljárási kézikönyv előírásaival (22) ellentétben nincs bizonyíték arra, hogy az operatív tisztviselők a szerződések végrehajtásának pénzügyi vonatkozásait is ellenőriznék, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eljárási kézikönyv előírásaival (22) ellentétben nincs bizonyíték arra, hogy az operatív tisztviselők a szerződések végrehajtásának pénzügyi vonatkozásait is ellenőriznék,

| — | a pénzügyi eljárási kézikönyv előírásaival és a feladatok elkülönítésének elvével ellentétben legalább három tranzakció esetében az igazgatási vezető látta el a pénzügyi ellenőrzést végző és az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eljárási kézikönyv előírásaival és a feladatok elkülönítésének elvével ellentétben legalább három tranzakció esetében az igazgatási vezető látta el a pénzügyi ellenőrzést végző és az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait.

| 24. | A számvitelért felelős tisztviselő 2012 márciusában fejezte be a mögöttes üzleti folyamatoknak a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata által előírt validálását (23). A számvitelért felelős tisztviselő számos ajánlást tett validálási jelentésében, elsősorban arra nézve, hogy tökéletesíteni kell a költségigénylések validálására szolgáló rendszert és alkalmazásba kell venni a vezetés felé költségvetési és számviteli kérdésekről beszámoló eszközt. |
| --- | --- |

24.

A számvitelért felelős tisztviselő 2012 márciusában fejezte be a mögöttes üzleti folyamatoknak a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata által előírt validálását (23). A számvitelért felelős tisztviselő számos ajánlást tett validálási jelentésében, elsősorban arra nézve, hogy tökéletesíteni kell a költségigénylések validálására szolgáló rendszert és alkalmazásba kell venni a vezetés felé költségvetési és számviteli kérdésekről beszámoló eszközt.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 25. | 2011 folyamán a szervezet belső erőforrásainak korlátozottsága miatt a belső ellenőrnek a Közös Vállalkozás olyan alapvető folyamatain kellett dolgoznia, mint a 2010-es és 2011-es beszámolók összeállítása és a tagoktól beérkezett költségigénylések validálása. |
| --- | --- |

25.

2011 folyamán a szervezet belső erőforrásainak korlátozottsága miatt a belső ellenőrnek a Közös Vállalkozás olyan alapvető folyamatain kellett dolgoznia, mint a 2010-es és 2011-es beszámolók összeállítása és a tagoktól beérkezett költségigénylések validálása.

| 26. | 2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett. Az e kockázatértékelés eredményei alapján kidolgozott, a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. december 14-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek. |
| --- | --- |

26.

2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett. Az e kockázatértékelés eredményei alapján kidolgozott, a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. december 14-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek.

| 27. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet rendelkezésével (24). A Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezésével. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet rendelkezésével (24). A Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezésével.

A tagsági hozzájárulások befizetése

| 28. | Nem alkalmazták megfelelően a Közös Vállalkozás működési költségeivel kapcsolatos befizetési felszólítások kiküldésének eljárását. A tagok 2011-es hozzájárulásának befizetését kérő felhíváshoz nem csatolták a finanszírozási megállapodásban előírt módon a pénzforgalmi előrejelzést. |
| --- | --- |

28.

Nem alkalmazták megfelelően a Közös Vállalkozás működési költségeivel kapcsolatos befizetési felszólítások kiküldésének eljárását. A tagok 2011-es hozzájárulásának befizetését kérő felhíváshoz nem csatolták a finanszírozási megállapodásban előírt módon a pénzforgalmi előrejelzést.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 29. | A Közös Vállalkozás 2011 végéig még nem készítette el azokat a belső eljárásokat, amelyek a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó rendelkezések alkalmazását felügyelik (25). |
| --- | --- |

29.

A Közös Vállalkozás 2011 végéig még nem készítette el azokat a belső eljárásokat, amelyek a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó rendelkezések alkalmazását felügyelik (25).

| 30. | A Számvevőszék a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatáról szóló 2011-es véleményében több olyan területet jelölt meg, ahol módosítás szükséges (26). A pénzügyi szabályzatot nem módosították a számvevőszéki véleményben felvetett kérdések kapcsán. |
| --- | --- |

30.

A Számvevőszék a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatáról szóló 2011-es véleményében több olyan területet jelölt meg, ahol módosítás szükséges (26). A pénzügyi szabályzatot nem módosították a számvevőszéki véleményben felvetett kérdések kapcsán.

| 31. | 2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet készített, és előrelépett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Bár a katasztrófaelhárítási terv alapvető elemeit (27) 2011 során meghatározták, további teendőkre van szükség annak véglegesítéséhez és jóváhagyásához. |
| --- | --- |

31.

2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet készített, és előrelépett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Bár a katasztrófaelhárítási terv alapvető elemeit (27) 2011 során meghatározták, további teendőkre van szükség annak véglegesítéséhez és jóváhagyásához.

| 32. | 2012. február 2-án sor került a Közös Vállalkozás és a belga hatóságok közötti befogadási megállapodás aláírására az utóbbi által biztosítandó irodahelyiségekről, kiváltságokról, mentességekről és egyéb támogatásról (28). |
| --- | --- |

32.

2012. február 2-án sor került a Közös Vállalkozás és a belga hatóságok közötti befogadási megállapodás aláírására az utóbbi által biztosítandó irodahelyiségekről, kiváltságokról, mentességekről és egyéb támogatásról (28).

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. november 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 71/2008/EK rendelete (2007. december 20) a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze az összes kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést, és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  A Számvevőszék 2012. március 1-jén kapta meg az előzetes éves beszámolót. A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza, és e szabályokat beépítették a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

10

(11)  A Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  A Közös Vállalkozást létrehozó tanácsi rendelet 12. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az általa finanszírozott kutatási tevékenységek résztvevőinél. Az utólagos ellenőrzések feltárhatnak a kedvezményezettek által igényelt, támogatásra nem jogosult kiadásokat, amelyek ezután visszafizettetési eljárást vonnak maguk után.

12

(13)  A 2010-es igényléseket 2011 folyamán fizették ki.

13

(14)  A hibaarány kiszámítása a különböző költségigénylésekben talált túligénylések összeg szerint súlyozott átlagával történik.

14

(15)  Amelyet az irányító testület 2011. december 14-én fogadott el.

15

(16)  A pályázati felhívások közzététele és a KV támogatási szerződéseinek aláírása között átlagosan 418 nap telt el a 2010-es pályázati felhívások esetében, illetve 291 nap a 2011-es év elsőként közzétett felhívásának esetében.

16

(17)  A készpénzállomány 2010 év végén 53 millió eurót tett ki (ez az összeg a 2010-ben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 41 %-a).

17

(18)  A pénzügyi szabályzat 10. cikkének (1) bekezdése szerint „azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették, meg kell szüntetni. Amennyiben a Közös Vállalkozás igényei úgy kívánják, a 27. cikk értelmében a törölt előirányzatokat be lehet számítani a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba. A fel nem használt előirányzatok azonban kizárólag a következő pénzügyi évre vihetőek át az irányító testület legkésőbb február 15-ig meghozott határozatával, ...”.

18

(19)  A közös vállalkozás új eszközt fejleszt ki a tagjaira vonatkozó adatok kezelésére.

19

(20)  Az egyes tagok által benyújtott igénylések átlagosan 30, a társult tagoktól származó költségigénylést tartalmaztak.

20

(21)  Olyan kritikus fontosságú elemek, mint az operatív hitelesítő tisztviselő aláírása, illetve az operatív ellenőrző listák hiánytalanságának felülvizsgálata, nem mindig voltak dokumentálva.

21

(22)  A Közös Vállalkozás pénzügyi eljárási kézikönyve kimondja, hogy az operatív kiadások kezelése során el kell különíteni az operatív és a pénzügyi ellenőrzés funkcióját, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselő funkcióját, valamint hogy:

22

| — | „az operatív hitelesítő tisztviselő ellenőrzi, hogy a dosszié operatív (műszaki és pénzügyi) szempontból megfelel-e az elfogadott paramétereknek, |
| --- | --- |

—

„az operatív hitelesítő tisztviselő ellenőrzi, hogy a dosszié operatív (műszaki és pénzügyi) szempontból megfelel-e az elfogadott paramétereknek,

| — | a hitelesítő tisztviselő (igazgatási vezető) ellenőrzi a hatályban lévő rendelkezéseknek való megfelelést operatív szempontból, valamint a művelet általános szabályszerűségét, |
| --- | --- |

—

a hitelesítő tisztviselő (igazgatási vezető) ellenőrzi a hatályban lévő rendelkezéseknek való megfelelést operatív szempontból, valamint a művelet általános szabályszerűségét,

| — | az ügyvezető igazgató végzi el a teljes dosszié általános pénzügyi és operatív ellenőrzését.” |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató végzi el a teljes dosszié általános pénzügyi és operatív ellenőrzését.”

(23)  A KV pénzügyi szabályzatának 43. cikke úgy rendelkezik, hogy a számvitelért felelős tisztviselő feladata „a számviteli rendszerek kialakítása és validálása, és adott esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információk szolgáltatására vagy igazolására megállapított rendszerek érvényesítése”.

23

(24)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet.

24

(25)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2010-es éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés (HL C 368., 2011.12.16., 8. o.) 23. bekezdése.

25

(26)  A Számvevőszék 2/2011. sz. véleménye a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatáról (http://eca.europa.eu).

26

(27)  a) Pénzügyi folyamatok katasztrófa esetén; b) az adatbázisok biztonsági mentési eljárása rendszeres és gyakori biztonsági mentésével és külső helyszínen történő tárolásával; c) kezdeti megállapodás az Európai Bizottság létesítményeinek használatáról a pénzügyi rendszerekhez (ABAC, SAP) és az internethez való hozzáférés céljából.

27

(28)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2010-es éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés 25. bekezdése.

28

---

MELLÉKLET

Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkéből) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.). |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 71/2008/EK rendelete) | Célkitűzések







  — | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogramnak és különösen az Együttműködés egyedi program 7. témájának (közlekedés, többek között repüléstechnika) megvalósításához, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkéből)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.).

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 71/2008/EK rendelete)

Célkitűzések

—

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogramnak és különösen az Együttműködés egyedi program 7. témájának (közlekedés, többek között repüléstechnika) megvalósításához,

| — | a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban, |
| --- | --- |

—

a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban,

| — | a légi közlekedés környezetbarátabbá tételét célzó európai kutatási tevékenység koherens végrehajtásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a légi közlekedés környezetbarátabbá tételét célzó európai kutatási tevékenység koherens végrehajtásának biztosítása,

| — | radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a haladó technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul és a zaj- és gázkibocsátás jelentős mérséklése, valamint a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén a légi közlekedés okozta környezeti hatások csökkentését célozza, |
| --- | --- |

—

radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a haladó technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul és a zaj- és gázkibocsátás jelentős mérséklése, valamint a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén a légi közlekedés okozta környezeti hatások csökkentését célozza,

| — | az új ismeretek megteremtésének, az innovációnak és azon kutatási eredmények alkalmazásának meggyorsítása, amelyek az alkalmazott technológiák és rendszerek teljes körűen integrált rendszerének megfelelő üzemeltetési környezetben való alkalmasságát igazolják, oly módon, hogy az az ágazat versenyképességének javulásához vezessen. |
| --- | --- |

—

az új ismeretek megteremtésének, az innovációnak és azon kutatási eredmények alkalmazásának meggyorsítása, amelyek az alkalmazott technológiák és rendszerek teljes körűen integrált rendszerének megfelelő üzemeltetési környezetben való alkalmasságát igazolják, oly módon, hogy az az ágazat versenyképességének javulásához vezessen.

Irányítás

| — | A Közös Vállalkozás irányító szerve az irányító testület. A vezetőségi csoportot az ügyvezető igazgató vezeti. A szakterület képviseletét többek között az ITD-irányítóbizottságok és az államok képviselői csoportja látja el. |
| --- | --- |

—

A Közös Vállalkozás irányító szerve az irányító testület. A vezetőségi csoportot az ügyvezető igazgató vezeti. A szakterület képviseletét többek között az ITD-irányítóbizottságok és az államok képviselői csoportja látja el.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

Költségvetés

192 350 991 EUR

Létszám 2011. december 31-én

A létszámtervben 24 álláshely szerepelt (18 ideiglenes és 6 szerződéses alkalmazott), ebből a betöltött álláshelyek száma 23 volt, a következő megoszlásban: operatív feladatok: 9; adminisztratív feladatok: 14; vegyes feladatok: 5

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

Lásd: a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011-es éves tevékenységi jelentése, www.cleansky.eu

Forrás: A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás által közölt adatok.

---

A TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

15.   bekezdés

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás (Közös Vállalkozás) üdvözli a Számvevőszéknek a 2011-es éves beszámoló alapjául szolgáló valamennyi tranzakció jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó kedvező következtetését, amely alól az egyetlen kivételt a költségigénylések validálásával kapcsolatos tranzakciók képezik.

A Közös Vállalkozás kedvezményezettjei által igényelt költségek validálása köztes/végső kifizetésekhez és az előfinanszírozás elszámolásához vezet. A Közös Vállalkozás által 2011-ben elvégzett utólagos ellenőrzések a Közös Vállalkozás vezetése által validált, 2008-as, 2009-es és 2010-es projektvégrehajtással kapcsolatos költségekre terjedtek ki. A Közös Vállalkozásnál a Tiszta Égbolt program kezdetétől 2011 decemberéig felmerült halmozott működési kifizetéseknek csak 49,5 %-a (1) függött össze a 2008-as, 2009-es és 2010-es projektvégrehajtással.

A Közös Vállalkozás 2011-ben elvégzett utólagos ellenőrzései során feltárt hiba mértéke 6,16 %. A Közös Vállalkozás által végrehajtott, az észrevétel további részében leírt javító intézkedésekre tekintettel azonban a feltárt hibaarányon túlmenően egy másik mutatót is figyelembe kell venni a validált költségigénylések jogszerűségének és szabályszerűségének értékelése során: a fennmaradó hibaarányt. A Tiszta Égboltra vonatkozó, jóváhagyott utólagos ellenőrzési stratégiában leírt módszertan szerint a fennmaradó hibaarány mutatja meg a validált költségigénylésekben a visszafizettetési mechanizmusok megtörténte után fennmaradó hibát. Az előző évek költségigényléseinek 2011-ben elvégzett utólagos ellenőrzései esetében a fennmaradó hibaarány 4,09 %, ami a Tiszta Égbolt program tekintetében 2011 végéig felmerült összes halmozott működési kifizetéssel összefüggésben viszonylag kis kockáztatott összeget eredményez (2,02 % (2)).

A Közös Vállalkozás elismeri az ellenőrzött költségigénylésekkel kapcsolatos feltárt és fennmaradó hibaarányok fontosságát, és igyekszik tovább javítani előzetes validálási folyamatának minőségét.

A Közös Vállalkozás 2011-ben vezette be utólagos ellenőrzési folyamatát, körülbelül egy évvel azt követően, hogy 2009 novemberében önállóvá vált. Az első ellenőrzések hatóköre a 2010-es év validálási folyamatát ölelte fel, amely a Közös Vállalkozás által elvégzett első validálási folyamat volt. A 2010-es évben a Közös Vállalkozás még mindig induló szakaszban járt, és a támogatások kezelésével kapcsolatos előzetes kontrollintézkedések még nem voltak teljes mértékben kiforrottak a támogatások nagy mennyiségének kezeléséhez.

Az elvégzett első utólagos ellenőrzés eredményeire tekintettel a Közös Vállalkozás ki kívánja emelni belsőkontroll-rendszere ezen elemének eredményességét, amelynek révén a vezetés feltárta és kijavította a költségigénylések Közös Vállalkozás által végzett előzetes validálása során felmerülő hibákat. A végső javító intézkedések még folyamatban vannak.

A Közös Vállalkozás 2010 óta jelentősen fejlesztette a költségigénylések validálásának folyamatait azzal, hogy célirányos eljárásokat vezetett be, többek között egy támogatásokat kezelő adatbázist, amely meghatározza a költségigénylések pénzügyi és projekttisztviselők általi szabványos jóváhagyási mechanizmusát.

Az első utólagos ellenőrzés után a Közös Vállalkozás megfelelő visszafizettetési intézkedéseket vezetett be, hogy korrigálja a múltban felmerült túlfizetéseket, ideértve az ellenőrzések során feltárt rendszerszintű hibák extrapolálását a nem ellenőrzött költségigénylésekre. Meg kell jegyezni, hogy a Közös Vállalkozás forrásainak 75 %-át megnevezett kedvezményezettek (a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás tagjai) számára adják, akik a program végéig részt vesznek a Tiszta Égbolt projektjeiben. Ez a helyzet megkönnyíti, hogy a Közös Vállalkozás a kedvezményezetteknek történő későbbi kifizetések esetén visszafizettetések révén javító intézkedéseket foganatosítson.

Megelőző intézkedésként a költségigénylések előzetes validálására jelenleg alkalmazott eljárások figyelembe veszik az előző évek utólagos ellenőrzéseinek eredményeit, különösen a rendszerszintű hibák esetében. A 2008-tól 2010-ig tartó időszakban a feltárt hibák több mint 80 %-a rendszerszintű hiba volt. Ez lehetővé teszi a Közös Vállalkozás számára, hogy útmutatást adjon a megnevezett kedvezményezetteknek, és így elhárítsa a jövőbeni költségigénylések hibáit.

A 2011-es utólagos ellenőrzések során feltárt hibák jelentős része (hozzávetőlegesen 50 %-a) abból adódott, hogy előző évi számviteli adatokat használtak fel, mivel a pénzügyi kimutatások határidejére nem álltak rendelkezésre a tényleges adatok. A Közös Vállalkozás előzetes ellenőrzésein belül nyomon követi a későbbi kiigazítások folyamatát, és az elkövetkező beszámolási időszakokban gondoskodni fog arról, hogy az előző évi költségigénylések kiigazításait késedelem nélkül benyújtsák.

A Közös Vállalkozás vezetése fontosnak tartja egy többéves kontrollrendszer biztosítását a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás támogatásainak kezeléséhez, amely figyelembe veszi a szabványos visszafizettetési folyamatok, valamint a megelőző intézkedések lehetőségeit. A Közös Vállalkozás vezetése éppen ezért kontrollmechanizmusokat és célkitűzéseket állapított meg a projekt többéves időtartamára, amelyeket a program teljes időtartamát felölelő mutatókkal mérnek.

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról

18.   bekezdés

A Közös Vállalkozás a pályázati felhívásokkal kapcsolatos tárgyalások hatékony és sikeres kimenetelére támaszkodik, és a szervezeten belül lépéseket tett annak érdekében, hogy e fontos szempontot illetően javítsa és gyorsítsa az új partnereknek történő kifizetések folyamatát. A Közös Vállalkozás azt tapasztalja, hogy a támogatási idő összességében javul, és ezt a vezetés szintjén szorosan nyomon követi (3).

19.   bekezdés

A Közös Vállalkozás elismeri a kifizetési előirányzatok 2012. évi költségvetési tervbe való átvitelét jóváhagyó irányító testületi határozat késedelmét (4). A Közös Vállalkozás költségvetési tervezési és beszámolási ciklusának ütemtervét átdolgozták, biztosítva ezzel, hogy az irányító testület megfelelően, kellő időben jóváhagyja a 2013-ra átvitt összegeket.

20.   bekezdés

A Közös Vállalkozás kivételes helyzettel szembesült 2012 első félévében a 2011-es projektvégrehajtással összefüggő költségigénylések tagoktól való beérkezését illetően. A tagokkal kötött 2011. évi támogatási szerződésekre vonatkozó pénzügyi kimutatásokat, amelyeknek a határideje 2012. március 1. volt, a kedvezményezettek akár 3–4 hónapos, szokatlan késedelemmel nyújtották be. A Közös Vállalkozás az ITD-koordinátorokkal (konzorciumvezetőkkel) közösen elemezte e késedelem mögöttes okát, és intézkedik, hogy 2013-ban ne fordulhasson elő hasonló eset. A következő intézkedésekről döntöttek:

| — | Az irányító testület beleegyezésével (2012. június) egy világos menetrendet fognak meghatározni a 2013-as folyamat tekintetében (2013. január–június), amelyben feltüntetik a határidőket és az ipartól és a Közös Vállalkozástól elvárt válaszidőket. |
| --- | --- |

—

Az irányító testület beleegyezésével (2012. június) egy világos menetrendet fognak meghatározni a 2013-as folyamat tekintetében (2013. január–június), amelyben feltüntetik a határidőket és az ipartól és a Közös Vállalkozástól elvárt válaszidőket.

| — | A Közös Vállalkozás útmutatás és képzés révén hozzá fog járulni a költségigénylések és a kapcsolódó pénzügyi kimutatásokat érintő igazolások hiánytalanságának és minőségének javításához. |
| --- | --- |

—

A Közös Vállalkozás útmutatás és képzés révén hozzá fog járulni a költségigénylések és a kapcsolódó pénzügyi kimutatásokat érintő igazolások hiánytalanságának és minőségének javításához.

| — | A Közös Vállalkozás tovább fogja javítani a szoros nyomon követést, és proaktív segítséget fog nyújtani a tagok számára a költségek támogathatóságával kapcsolatos kérdések esetén. 2012 első félévében ez az erőforrások hiánya miatt nem volt lehetséges. |
| --- | --- |

—

A Közös Vállalkozás tovább fogja javítani a szoros nyomon követést, és proaktív segítséget fog nyújtani a tagok számára a költségek támogathatóságával kapcsolatos kérdések esetén. 2012 első félévében ez az erőforrások hiánya miatt nem volt lehetséges.

| — | A költségigénylések benyújtásának és validálásának folyamatát a támogatások kezelését segítő új informatikai eszköz fogja megkönnyíteni. |
| --- | --- |

—

A költségigénylések benyújtásának és validálásának folyamatát a támogatások kezelését segítő új informatikai eszköz fogja megkönnyíteni.

A végül beérkezett költségigénylések vezetés általi validálását és irányító testület általi, 2012 folyamán később történő jóváhagyását követően a kapcsolódó természetbeni hozzájárulásokat a 2012. évi végleges elszámolásokban áthelyezik a Közös Vállalkozás nettó eszközei közé. A nettó eszközök 2011. évi végleges elszámolásokban ismertetett állapotát ezért átmenetinek kell tekinteni.

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek legfontosabb kontrollmechanizmusairól

21.   bekezdés

A Közös Vállalkozás 2012. év első negyedéve alatt, a Számvevőszék előző évi ajánlásait követve célirányos eljárást alakított ki a költségigénylések validálásával kapcsolatos folyamatokhoz, a projekttisztviselőket is beillesztve a pénzügyi kimutatások validálási folyamatába (5). A műszaki jelentések validálása mellett a projekttisztviselők ellenőrzik a források felhasználása tekintetében rendelkezésre álló információkat, és a validálás eredményéről értesítik a pénzügyi tisztviselőket. Világos szabályok kialakítására került sor, amelyek biztosítják a költségigénylések validálásának engedélyeztetése tekintetében a pénzügyi és operatív ellenőrzés alátámasztását. A korábban használt ellenőrző lista formáját javították, hogy alátámassza a ténylegesen elvégzett validálási lépéseket, és mutassa a pénzügyi és az operatív egységek közötti párbeszédeket.

22.   bekezdés

A Közös Vállalkozás – tapasztalataira és a Számvevőszék kedvezményezettekre vonatkozó adatok feldolgozásával kapcsolatos korábbi észrevételeire támaszkodva – 2011 utolsó negyedévében célirányos eszközt (GMT) fejlesztett ki a tagokkal kötött támogatási megállapodások kedvezményezetti adatainak kezeléséhez. Ezt az eszközt használták a 2011-es költségigénylések feldolgozásához 2012 második negyedévében és – a bekódolt adatok és az eredményül kapott jelentések megbízhatóságának a Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője általi tesztelése után, amelyet egy külső könyvvizsgáló céggel közösen végeztek el – az eredményeket a 2011. évi végső elszámolásokban is alkalmazták.

23.   bekezdés

A Közös Vállalkozás tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzéseit, és lépéseket tett a belső jóváhagyási folyamat javítása érdekében mind a pénzügyi, mind az operatív szereplők tekintetében; a fent említett támogatáskezelési eszköz révén immár egy integráltabb megközelítés áll rendelkezésre a költségigénylések és a pénzügyi és operatív szereplők éves műszaki jelentéseinek validálását illetően, és ez a folyamaton belül jobban kirakatba került.

A feladatok különválasztását illetően a Közös Vállalkozás jelenleg munkálkodik a pénzügyi folyamatok módosításán, hogy biztosítsa a pénzügyi ellenőrzés és engedélyezés elkülönítését a szokásosan jelen lévő pénzügyi szereplők hiánya esetén.

24.   bekezdés

A Közös Vállalkozás tudomásul vette a számvitelért felelős tisztviselő ajánlásait, és mint már említettük, jelentős lépéseket tett a GMT bevezetése érdekében, amely lehetővé fogja tenni a költségigénylések validálásának javítását és a Közös Vállalkozás vezetése számára történő mindenre kiterjedő és rendszeres jelentéstételt.

Egyéb megjegyzések

25.   bekezdés

2011 augusztusában a belső ellenőrzésért felelős tisztviselő tudatta a Közös Vállalkozás irányító testületével és vezetésével, hogy a belső ellenőrzésért felelős tisztviselő részt vesz a Közös Vállalkozás pénzügyi irányításán belül néhány alapvető folyamatban, és hogy ez következményekkel járhat a belső ellenőrzésért felelős tisztviselő függetlenségére nézve. Az érintett folyamatokkal kapcsolatos megbízhatóság lehetséges hiányának kockázatát szükség esetén a belső ellenőrzési szolgálat bevonásával fogják mérsékelni.

27.   bekezdés

A Közös Vállalkozás a költségvetési keretrendelet következő frissítését követően, amely már folyamatban van, módosítani fogja pénzügyi szabályzatát (lásd a 30. bekezdést is).

28.   bekezdés

A 2011-es hozzájárulások befizetését kérő, Bizottságnak (mint a Közös Vállalkozás egyik tagjának) címzett felszólításhoz az előírt módon megfelelő pénzforgalmi előrejelzést csatoltak. A Bizottságon kívül más tagoknak címzett felszólításokhoz ugyan nem csatoltak pénzforgalmi előrejelzést, de mellékelték a kért összeg magyarázatát és a felosztási kulcsot, amely az egyes tagok és társult tagok részesedését mutatja. Ezenfelül az előző évi éves beszámolóra és a 2011. évi jóváhagyott éves költségvetésre vonatkozó információk révén, amelyeket az irányító testület jegyzőkönyve ad meg, az összes tag számára megadták a lényeges pénzügyi adatokat. A Közös Vállalkozás gondoskodni fog arról, hogy a jövőben a Bizottságon kívül más tagoknak címzett befizetési felszólításokhoz is pénzforgalmi előrejelzést csatoljanak.

29.   bekezdés

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás tagokkal kötött támogatási megállapodásainak II. mellékletében (Általános feltételek) foglalt, kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó részletes rendelkezések megfelelő végrehajtása még tart.

Kellő időben sor kerül majd egy célzott eljárás megállapítására, amely összefoglalja a Közös Vállalkozás felügyeleti szerepének elemeit és az érvényben lévő kontrollintézkedéseket.

30.   bekezdés

A Közös Vállalkozás a költségvetési keretrendelet következő frissítését követően, amely már folyamatban van, módosítani fogja pénzügyi szabályzatát. Ez lehetővé teszi majd a Közös Vállalkozás számára, hogy igazodjon az általánosan elfogadott szabályokhoz, és amennyiben lehetséges, ezt az alkalmat kihasználja a Számvevőszék által felvetett problémák tisztázására is.

31.   bekezdés

A Közös Vállalkozás a közös épületben működő szomszédos közös vállalkozásokkal együtt tovább dolgozott a katasztrófaelhárítási terv véglegesítésén. Ennek befejezését 2012 végére tervezik.

---

(1)  A halmozott működési kifizetések 2008-tól 2011-ig 261 358 871 EUR-t tesznek ki, a végső kifizetések összege pedig az előfinanszírozás elszámolásával a 2008–2010-es évekre 129 295 956 EUR-t.

(2)  = (129 295 956 EUR/261 385 871 EUR)*100 4,09 %-a.

(3)  A Közös Vállalkozás elindítása óta a legújabb pályázati felhívásig (10. felhívás) a támogatási idő 418 napról 268 napra csökkent. Ez a Számvevőszék értékeléséhez képest további javulást jelent.

(4)  Az irányító testület 2010 decemberében ténylegesen elfogadta a 2011. évi éves költségvetési tervet, amelyben az átvitt előirányzat becsült összege szerepelt.

(5)  2.9.1. Tiszta Égbolt eljárás; köztes eljárás a tagokkal kötött 2011-es támogatási megállapodások végrehajtása tekintetében a tagoktól beérkező pénzügyi kimutatások validálásához, valamint a tagokkal kötött, korábbi évekre szóló támogatási megállapodások vonatkozásában kapott kiigazításokhoz.

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/18

---

JELENTÉS

az ENIAC Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/03

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű ENIAC Közös Vállalkozást (Nanoelektronikára Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás) 2007 decemberében hozták létre (1), tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű ENIAC Közös Vállalkozást (Nanoelektronikára Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás) 2007 decemberében hozták létre (1), tízéves időszakra.

| 2. | A Közös Vállalkozás fő célkitűzése, hogy a nanoelektronikai szempontból alapvető kompetenciák különféle alkalmazási területeken történő kifejlesztésének érdekében kutatási ütemtervet szabjon meg és hajtson végre, erősítve ezzel az európai versenyképességet és fenntarthatóságot, serkentve új piacok és társadalmi alkalmazások létrejöttét (2). |
| --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás fő célkitűzése, hogy a nanoelektronikai szempontból alapvető kompetenciák különféle alkalmazási területeken történő kifejlesztésének érdekében kutatási ütemtervet szabjon meg és hajtson végre, erősítve ezzel az európai versenyképességet és fenntarthatóságot, serkentve új piacok és társadalmi alkalmazások létrejöttét (2).

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, Belgium, Észtország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság, továbbá az Európai Nanoelektronikai Tevékenységeket Összefogó Egyesület (AENEAS). Tagja lehet az ENIAC Közös Vállalkozásnak bármely más olyan tagállam és társult ország, illetve egyéb ország vagy jogalany is, amely képes pénzügyileg érdemben támogatni a Közös Vállalkozás céljainak elérését. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, Belgium, Észtország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság, továbbá az Európai Nanoelektronikai Tevékenységeket Összefogó Egyesület (AENEAS). Tagja lehet az ENIAC Közös Vállalkozásnak bármely más olyan tagállam és társult ország, illetve egyéb ország vagy jogalany is, amely képes pénzügyileg érdemben támogatni a Közös Vállalkozás céljainak elérését.

| 4. | Az ENIAC Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Európai Unió – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 450 millió euróval járul hozzá (3). Az AENEAS maximum 30 millió euróval járul hozzá a Közös Vállalkozás működési költségeihez. Az ENIAC tagállamai a működési költségekhez egyrészt természetben járulnak hozzá (pl. a gyakorlatban segítik a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét adják. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is. A kutatási projektekben részt vevő szervezetek kötelesek legalább a bizottsági, illetve tagállami hozzájárulásoknak megfelelő összegű természetbeni hozzájárulást nyújtani. |
| --- | --- |

4.

Az ENIAC Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Európai Unió – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 450 millió euróval járul hozzá (3). Az AENEAS maximum 30 millió euróval járul hozzá a Közös Vállalkozás működési költségeihez. Az ENIAC tagállamai a működési költségekhez egyrészt természetben járulnak hozzá (pl. a gyakorlatban segítik a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét adják. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is. A kutatási projektekben részt vevő szervezetek kötelesek legalább a bizottsági, illetve tagállami hozzájárulásoknak megfelelő összegű természetbeni hozzájárulást nyújtani.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2010. július 26. óta pénzügyileg önálló. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2010. július 26. óta pénzügyileg önálló.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az ENIAC Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az ENIAC Közös Vállalkozás éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 8. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

8.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 9. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10). |
| --- | --- |

9.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (8). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (9), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10).

Az ellenőr felelőssége

| 10. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 11. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | A számvevőszéki ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

12.

A számvevőszéki ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 13. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 15. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (12) az irányító testület 2010. november 18-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus (13) az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti támogatási hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatokkal kapcsolatban végrehajtott kifizetések 6,8 millió EUR-t tettek ki, ami az összes operatív kiadás 45 %-át jelenti. Az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtása 2011-ben kezdődött meg. |
| --- | --- |

15.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (12) az irányító testület 2010. november 18-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus (13) az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti támogatási hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatokkal kapcsolatban végrehajtott kifizetések 6,8 millió EUR-t tettek ki, ami az összes operatív kiadás 45 %-át jelenti. Az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtása 2011-ben kezdődött meg.

| 16. | A projektek költségigényléseinek ellenőrzését a tagállamok nemzeti támogatási hatóságainak delegálták. A nemzeti támogatási hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmazzák az utólagos ellenőrzések gyakorlati előírásait. A számvevőszéki ellenőrzés végéig (2012. szeptember) a Közös Vállalkozás nem kapott elégséges információkat a nemzeti támogatási hatóságok ellenőrzési stratégiájára vonatkozóan (14), és nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (15). Ezenkívül a nemzeti támogatási hatóságok nem végeztek utólagos ellenőrzéseket a 2011 végéig kifizetett támogatásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

16.

A projektek költségigényléseinek ellenőrzését a tagállamok nemzeti támogatási hatóságainak delegálták. A nemzeti támogatási hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmazzák az utólagos ellenőrzések gyakorlati előírásait. A számvevőszéki ellenőrzés végéig (2012. szeptember) a Közös Vállalkozás nem kapott elégséges információkat a nemzeti támogatási hatóságok ellenőrzési stratégiájára vonatkozóan (14), és nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (15). Ezenkívül a nemzeti támogatási hatóságok nem végeztek utólagos ellenőrzéseket a 2011 végéig kifizetett támogatásokra vonatkozóan.

| 17. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájáról rendelkezésre álló információk nem elégségesek annak megállapításához, hogy ez a kulcsfontosságú kontrollmechanizmus eredményesen működik-e. |
| --- | --- |

17.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájáról rendelkezésre álló információk nem elégségesek annak megállapításához, hogy ez a kulcsfontosságú kontrollmechanizmus eredményesen működik-e.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 18. | A Számvevőszék véleménye szerint – a 15–17. bekezdésben foglalt, a korlátozó vélemény alapjául szolgáló megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszék véleménye szerint – a 15–17. bekezdésben foglalt, a korlátozó vélemény alapjául szolgáló megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 19. | A 20–33. bekezdésben szereplő alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

19.

A 20–33. bekezdésben szereplő alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 20. | A 2011-es végleges költségvetés 66 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és 35 millió EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 97 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 48 % volt (16). Az operatív tevékenységekre rendelkezésre álló 63,6 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatból 20,1 millió EUR összeget globális kötelezettségvállalásként használtak fel a 2011. évi ajánlattételi felhívások első körében, valamint további 42,2 millió EUR-t használtak fel globális kötelezettségvállalásként a 2011. évi ajánlattételi felhívások második körében. |
| --- | --- |

20.

A 2011-es végleges költségvetés 66 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és 35 millió EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 97 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 48 % volt (16). Az operatív tevékenységekre rendelkezésre álló 63,6 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatból 20,1 millió EUR összeget globális kötelezettségvállalásként használtak fel a 2011. évi ajánlattételi felhívások első körében, valamint további 42,2 millió EUR-t használtak fel globális kötelezettségvállalásként a 2011. évi ajánlattételi felhívások második körében.

| 21. | A felhasználatlan előirányzatok visszavonása terén hiányosságok mutatkoztak a megfelelő eljárásokra és kontrollra vonatkozóan. Csak 2012 januárjában vontak vissza olyan előirányzatokat, amelyeket 2010, illetve 2011 végéig kellett volna felhasználni. Nem vonták vissza a 2010-es költségvetésből az operatív tevékenységek költségvetési sorban található 2,8 millió EUR-t kitevő felhasználatlan globális kötelezettségvállalást, amelynek végső felhasználási határideje 2011. december 31. volt. |
| --- | --- |

21.

A felhasználatlan előirányzatok visszavonása terén hiányosságok mutatkoztak a megfelelő eljárásokra és kontrollra vonatkozóan. Csak 2012 januárjában vontak vissza olyan előirányzatokat, amelyeket 2010, illetve 2011 végéig kellett volna felhasználni. Nem vonták vissza a 2010-es költségvetésből az operatív tevékenységek költségvetési sorban található 2,8 millió EUR-t kitevő felhasználatlan globális kötelezettségvállalást, amelynek végső felhasználási határideje 2011. december 31. volt.

Pályázati felhívások

| 22. | A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként összesen 107,9 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket, ami a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 25 %-át teszi ki (17). 2011-ben két pályázati felhívást írtak ki 62,3 millió EUR értékben, de a támogatási szerződések aláírása még folyamatban volt. 2012-ben két további pályázati felhívást írtak ki 84,5 millió EUR értékben. 2013 során 185,3 millió EUR (42 %) költségvetéssel kellene kiírni pályázati felhívásokat ahhoz, hogy teljes mértékben fel lehessen használni a rendelkezésre álló 440 millió eurós uniós hozzájárulást. |
| --- | --- |

22.

A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként összesen 107,9 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket, ami a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 25 %-át teszi ki (17). 2011-ben két pályázati felhívást írtak ki 62,3 millió EUR értékben, de a támogatási szerződések aláírása még folyamatban volt. 2012-ben két további pályázati felhívást írtak ki 84,5 millió EUR értékben. 2013 során 185,3 millió EUR (42 %) költségvetéssel kellene kiírni pályázati felhívásokat ahhoz, hogy teljes mértékben fel lehessen használni a rendelkezésre álló 440 millió eurós uniós hozzájárulást.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 23. | A Közös Vállalkozás még nem alakított ki teljes mértékben hatékony és eredményes belsőkontroll-rendszereket, illetve pénzügyi információs rendszereket. Ez a pénzügyi beszámolót illetően jelentős hibákat és késedelmeket okozott, amelyeket a végleges beszámoló elfogadása előtt kijavítottak. |
| --- | --- |

23.

A Közös Vállalkozás még nem alakított ki teljes mértékben hatékony és eredményes belsőkontroll-rendszereket, illetve pénzügyi információs rendszereket. Ez a pénzügyi beszámolót illetően jelentős hibákat és késedelmeket okozott, amelyeket a végleges beszámoló elfogadása előtt kijavítottak.

| 24. | A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2020. december 20-án validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP), de 2011 során még nem validálta az azok alapját képező, pénzügyi információkat biztosító üzleti folyamatokat, különös tekintettel arra a folyamatra, amelynek révén a tagállami támogatási hatóságoktól beérkező költségigénylések validálására és kifizetésére vonatkozó pénzügyi információk nyerhetők. |
| --- | --- |

24.

A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2020. december 20-án validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP), de 2011 során még nem validálta az azok alapját képező, pénzügyi információkat biztosító üzleti folyamatokat, különös tekintettel arra a folyamatra, amelynek révén a tagállami támogatási hatóságoktól beérkező költségigénylések validálására és kifizetésére vonatkozó pénzügyi információk nyerhetők.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 25. | Az ENIAC létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2011 végéig még nem hozták létre. |
| --- | --- |

25.

Az ENIAC létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2011 végéig még nem hozták létre.

| 26. | 2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett. A kockázatértékelés eredményei alapján a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. november 22-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek. |
| --- | --- |

26.

2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett. A kockázatértékelés eredményei alapján a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. november 22-én nyújtották be elfogadásra az irányító testületnek.

| 27. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 18-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (18) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 18-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (18) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével.

Az ENIAC-tagállamok hozzájárulása

| 28. | Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabálya kimondja, hogy az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulásnak összességében az uniós pénzügyi hozzájárulás legalább 1,8-szorosának kell lennie (19), míg a Közös Vállalkozás által nyújtott támogatás a projektek teljes támogatható költségének legfeljebb 16,7 %-át teheti ki. Az első öt pályázati felhívás esetében az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulás az uniós pénzügyi hozzájárulás 1,55-szörösét tette ki. |
| --- | --- |

28.

Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabálya kimondja, hogy az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulásnak összességében az uniós pénzügyi hozzájárulás legalább 1,8-szorosának kell lennie (19), míg a Közös Vállalkozás által nyújtott támogatás a projektek teljes támogatható költségének legfeljebb 16,7 %-át teheti ki. Az első öt pályázati felhívás esetében az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulás az uniós pénzügyi hozzájárulás 1,55-szörösét tette ki.

| 29. | Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabályával (20) ellentétben Görögország a tagállami források helyett az EU strukturális alapjának felhasználásával fedezi az ENIAC projektek görög kedvezményezettjeinek nyújtott tagállami hozzájárulást (21). A Közös Vállalkozás hozzájárult az ENIAC projektekben való görög részvétel folytatásához, de a Közös Vállalkozás nem nyújt támogatást görög kedvezményezetteknek, mivel nem megengedett a más uniós forrással történő társfinanszírozás (22). |
| --- | --- |

29.

Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabályával (20) ellentétben Görögország a tagállami források helyett az EU strukturális alapjának felhasználásával fedezi az ENIAC projektek görög kedvezményezettjeinek nyújtott tagállami hozzájárulást (21). A Közös Vállalkozás hozzájárult az ENIAC projektekben való görög részvétel folytatásához, de a Közös Vállalkozás nem nyújt támogatást görög kedvezményezetteknek, mivel nem megengedett a más uniós forrással történő társfinanszírozás (22).

Éves tevékenységi jelentés

| 30. | A Közös Vállalkozás alapszabálya 19. cikkének (4) bekezdése, illetve pénzügyi szabályzatának 40. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie. Ez a jelentés feltünteti a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére. Megerősíti az éves tevékenységi jelentés azt is, hogy a benne szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak valamely bevételi vagy kiadási területhez kapcsolódó fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően. |
| --- | --- |

30.

A Közös Vállalkozás alapszabálya 19. cikkének (4) bekezdése, illetve pénzügyi szabályzatának 40. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie. Ez a jelentés feltünteti a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére. Megerősíti az éves tevékenységi jelentés azt is, hogy a benne szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak valamely bevételi vagy kiadási területhez kapcsolódó fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően.

| 31. | Az éves tevékenységi jelentés nem ad értékelést a belsőkontroll-rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az éves tevékenységi jelentést az alábbi hiányosságok jellemzik:






  — | Nem ad információt az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáról, így nem lehet megállapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e, és hogy működése fenntartáshoz vezetett volna-e. |
| --- | --- | --- |

31.

Az éves tevékenységi jelentés nem ad értékelést a belsőkontroll-rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az éves tevékenységi jelentést az alábbi hiányosságok jellemzik:

—

Nem ad információt az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáról, így nem lehet megállapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e, és hogy működése fenntartáshoz vezetett volna-e.

| — | Nem tájékoztat a pénzügyi és számviteli rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi részleges validálásáról. A számvitelért felelős tisztviselő csak a Közös Vállalkozás közvetlen irányítása alatt álló részt validálta, a nemzeti finanszírozó hatóságoktól információt szolgáltató rendszereket azonban nem (lásd: 24. bekezdés). |
| --- | --- |

—

Nem tájékoztat a pénzügyi és számviteli rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi részleges validálásáról. A számvitelért felelős tisztviselő csak a Közös Vállalkozás közvetlen irányítása alatt álló részt validálta, a nemzeti finanszírozó hatóságoktól információt szolgáltató rendszereket azonban nem (lásd: 24. bekezdés).

| — | A kontrollrendszernek a számviteli és pénzügyi beszámolás tekintetében talált hiányosságai miatt nem éltek fenntartással (lásd: 23. bekezdés). |
| --- | --- |

—

A kontrollrendszernek a számviteli és pénzügyi beszámolás tekintetében talált hiányosságai miatt nem éltek fenntartással (lásd: 23. bekezdés).

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 32. | 2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófaelhárítási terv véglegesítéséhez további teendőkre van szükség. |
| --- | --- |

32.

2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófaelhárítási terv véglegesítéséhez további teendőkre van szükség.

| 33. | A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok közötti, a Belgium által biztosítandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról szóló befogadási megállapodást (23)2012. február 2-án aláírták. |
| --- | --- |

33.

A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok közötti, a Belgium által biztosítandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról szóló befogadási megállapodást (23)2012. február 2-án aláírták.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2012. november 15-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 72/2008/EK rendelete (2007. december 20.) az ENIAC közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze az összes kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  A Számvevőszék 2012. március 30-án kapta meg az előzetes éves beszámolót. A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok felhasználásának alakulását.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  Az ENIAC Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája szerint a Közös Vállalkozás elegendő információ megszerzésére törekszik az ENIAC tagállamokban alkalmazott utólagos ellenőrzési eljárásokra vonatkozóan ahhoz, hogy a tagállami eljárásokat értékelni tudja abból a szempontból, hogy azok megfelelő biztosítékot nyújtanak-e az ENIAC Közös Vállalkozás projektjei keretében végrehajtott tranzakciók szabályszerűségére és jogszerűségére vonatkozóan.

12

(13)  A 72/2008/EK rendelet 12. cikke értelmében a Közös Vállalkozás „gondoskodik arról, hogy tagjainak pénzügyi érdekei megfelelő védelemben részesüljenek azáltal, hogy megfelelő belső és külső ellenőrzéseket végez vagy végeztet”, valamint „helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az ENIAC közös vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél. Ezeket az ellenőrzéseket végezheti akár közvetlenül az ENIAC Közös Vállalkozás, akár az ENIAC Közös Vállalkozás nevében eljárva az ENIAC tagállamok.”

13

(14)  A Közös Vállalkozás a huszonkét nemzeti támogatási hatóság közül héttől kapott információkat az ellenőrzési stratégiára vonatkozóan. A hét nemzeti támogatási hatóságtól kapott dokumentáció a legtöbb esetben nem elégséges ahhoz, hogy a Közös Vállalkozás értékelni tudja a tagállami eljárásokat, mivel azokban nem szerepel az ellenőrzés módjának részletes gyakorlati bemutatása (pl. ellenőrzés koncepciója és módszertana, a minta mérete, a nemzeti támogatási hatóság által elvégzendő pénzügyi ellenőrzések típusa stb.).

14

(15)  Az Európai Bizottság belső ellenőrzési szolgálata értékelte az ENIAC-tagállamok ellenőrzési stratégiáját. 2012 júniusában megállapította, hogy az utólagos stratégia nem biztosítja az ésszerű bizonyosság eléréséhez szükséges információkat. Ennek következtében az utólagos ellenőrzési stratégiát módosították, és a tranzakciók tesztelése a jövőben olyan mintabázis alapján fog történni, amely megkívánja, hogy a nemzeti támogatási hatóságok részletesen ismertessék az elvégzett ellenőrzéseket.

15

(16)  Az operatív kifizetések viszonylag kis felhasználási arányát az magyarázza, hogy a nemzeti hatóságok által adandó, az ENIAC-tól származó kifizetések folyósításához szükséges igazolások későn érkeztek be, illetve tagállami szinten késtek a nemzeti támogatási megállapodások aláírásai.

16

(17)  A 72/2008/EK rendelet 5. cikke, és melléklete 11. cikkének (5) bekezdése szerint a Közös Vállalkozás működési költségeit és kutatási tevékenységeit fedező uniós hozzájárulás maximális mértéke 450 millió EUR, amelyből a működési költségekhez való hozzájárulás nem haladhatja meg a 10 millió EUR-t. Amennyiben a működési költségekhez való hozzájárulás egy részét nem használják fel, azt kutatási tevékenységekre lehet fordítani.

17

(18)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet.

18

(19)  A Közös Vállalkozásnak a 72/2008/EK rendelet mellékletében foglalt alapszabálya 11. cikke (6) bekezdésének b) pontja.

19

(20)  A Közös Vállalkozásnak a 72/2008/EK rendelet mellékletében foglalt alapszabálya 13. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az „ENIAC közös vállalkozás által közzétett versenypályázati felhívások alapján kiválasztott projektek közpénzekből történő finanszírozása az ENIAC tagállamainak pénzügyi hozzájárulásaiból és/vagy az ENIAC Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásából történik. A kezdeményezés keretében közpénzekből juttatott támogatás nem sérti az esetleges állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi szabályokat”.

20

(21)  A 2008., 2009. és 2010. évi pályázati felhívások keretében az ENIAC projektekben történő görög részvétel 9,7 millió EUR volt (ebből 4,4 millió EUR tagállami forrás, 1,6 millió EUR a Közös Vállalkozás hozzájárulása, a fennmaradó rész pedig a projekt résztvevőitől származó hozzájárulás).

21

(22)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 54. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy „az alapok által társfinanszírozott kiadás más közösségi pénzügyi eszközből nem kaphat támogatást”.

22

(23)  Az ENIAC Közös Vállalkozás 2010 es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés (a Közös Vállalkozás válaszaival együtt) (HL C 368., 2011.12.16., 48. o.) 25. bekezdése.

23

---

MELLÉKLET

ENIAC Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke) | Az ENIAC Közös Vállalkozás a Közösség által létrehozott szerv, ezért költségvetésének végrehajtása az Európai Parlament által történő mentesítés hatálya alá tartozik. Figyelembe kell venni azonban azokat a sajátságokat, amelyek a köz- és magánszféra partnerségével működő közös technológiai kezdeményezések természetéből és különösen a magánszektor költségvetéshez való hozzájárulásából fakadnak.
  Az ENIAC Közös Vállalkozást a 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendelet hozta létre (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.). |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 72/2008/EK rendelete) | Célkitűzések

  Az ENIAC Közös Vállalkozás hozzájárul az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013), valamint az „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához. Feladatai közé tartoznak különösen a következők:






  — | meghatározza és végrehajtja a nanoelektronika számára kulcsfontosságú kompetenciák kifejlesztésének kutatási ütemtervét a különféle alkalmazási területeken annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, és új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke)

Az ENIAC Közös Vállalkozás a Közösség által létrehozott szerv, ezért költségvetésének végrehajtása az Európai Parlament által történő mentesítés hatálya alá tartozik. Figyelembe kell venni azonban azokat a sajátságokat, amelyek a köz- és magánszféra partnerségével működő közös technológiai kezdeményezések természetéből és különösen a magánszektor költségvetéshez való hozzájárulásából fakadnak.

Az ENIAC Közös Vállalkozást a 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendelet hozta létre (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.).

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 72/2008/EK rendelete)

Célkitűzések

Az ENIAC Közös Vállalkozás hozzájárul az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013), valamint az „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához. Feladatai közé tartoznak különösen a következők:

—

meghatározza és végrehajtja a nanoelektronika számára kulcsfontosságú kompetenciák kifejlesztésének kutatási ütemtervét a különféle alkalmazási területeken annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, és új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki,

| — | támogatja a kutatási ütemterv megvalósításához szükséges tevékenységeket (a továbbiakban: K+F tevékenységek), különösen támogatás odaítélésével a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevői részére, |
| --- | --- |

—

támogatja a kutatási ütemterv megvalósításához szükséges tevékenységeket (a továbbiakban: K+F tevékenységek), különösen támogatás odaítélésével a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevői részére,

| — | elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget a közösségi, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, a nanoelektronika területén a K+F célú összbefektetések növelése és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés ösztönzése érdekében, |
| --- | --- |

—

elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget a közösségi, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, a nanoelektronika területén a K+F célú összbefektetések növelése és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés ösztönzése érdekében,

| — | biztosítja a nanoelektronikára irányuló közös technológiai kezdeményezés (KTK) hatékonyságát és tartósságát, |
| --- | --- |

—

biztosítja a nanoelektronikára irányuló közös technológiai kezdeményezés (KTK) hatékonyságát és tartósságát,

| — | megvalósítja az európai K+F erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a nanoelektronika területén, ideértve a jelenleg kormányközi K+F rendszerek (EUREKA) keretében megvalósított kapcsolódó tevékenységeknek az ENIAC Közös Vállalkozásba történő fokozatos integrálását. |
| --- | --- |

—

megvalósítja az európai K+F erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a nanoelektronika területén, ideértve a jelenleg kormányközi K+F rendszerek (EUREKA) keretében megvalósított kapcsolódó tevékenységeknek az ENIAC Közös Vállalkozásba történő fokozatos integrálását.

Irányítás

Tagok

2011 végén az ENIAC Közös Vállalkozás tagjai a következők voltak: az iparágat képviselő AENEAS, az Európai Uniót képviselő Bizottság és az ENIAC-tagállamok (Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Magyarország, Németország, Norvégia, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovák Köztársaság).

Az irányító testület

Az irányító testület az ENIAC Közös Vállalkozás tagjainak képviselőiből és az ipari és kutatási bizottság elnökéből áll.

Az irányító testület átfogó felelősséget visel az ENIAC Közös Vállalkozás működéséért és felügyeli tevékenységeinek megvalósulását.

A hatóságok testülete

A hatóságok testületét az ENIAC Közös Vállalkozás tagállamainak hatóságai alkotják.

Az ipari és kutatási bizottság

Az ipari és kutatási bizottság tagjait az AENEAS nevezi ki.

Az ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató az ENIAC Közös Vállalkozás napi ügyintézésért felelős vezetője és jogi képviselője.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére álló erőforrások 2011-ben

Költségvetés

A 2011-re megszavazott költségvetés, euróban

| | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| --- | --- | --- |
| I. CÍM – Személyi | 1 488 801,72 | 1 488 801,72 |
| II. CÍM – Igazgatási | 1 142 898,28 | 1 142 898,28 |
| I. és II. CÍM ÖSSZESEN | 2 631 700,00 | 2 631 700,00 |
| III. CÍM – Operatív | 63 646 170,00 | 32 426 000,00 |
| I., II. és II. CÍM ÖSSZESEN | 66 277 870,00 | 35 057 700,00 |

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

I. CÍM – Személyi

1 488 801,72

1 488 801,72

II. CÍM – Igazgatási

1 142 898,28

1 142 898,28

I. és II. CÍM ÖSSZESEN

2 631 700,00

2 631 700,00

III. CÍM – Operatív

63 646 170,00

32 426 000,00

I., II. és II. CÍM ÖSSZESEN

66 277 870,00

35 057 700,00

Létszám 2011. december 31-én

| | 2011-es létszámterv | 2011.12.31-én betöltött |
| --- | --- | --- |
| Ideiglenes alkalmazottak | 6 | 6 |
| Szerződéses alkalmazottak | 7 | 7 |
| Teljes létszám | 13 | 13 |
| Foglalkoztatási terület szerinti bontásban: | | |
| — | Operatív feladatok |

2011-es létszámterv

2011.12.31-én betöltött

Ideiglenes alkalmazottak

6

6

Szerződéses alkalmazottak

7

7

Teljes létszám

13

13

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

—

Operatív feladatok

6

| — | Adminisztratív feladatok |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok

4

| — | Vegyes feladatok |
| --- | --- |

—

Vegyes feladatok

3

Tevékenységek és szolgáltatások 2011-ben

A.   OPERATÍV ELŐRELÉPÉSEK A CÉLKITŰZÉSEK MEGVALÓSÍTÁSA FELÉ

A kutatási ütemterv létrehozása

2011 végén a támogatásra kiválasztott projektek teljes támogatható költsége meghaladta az 1 milliárd EUR összeget. Ez lefedi a többéves stratégiai tervben (MASP) meghatározott összes K+F területet.

A támogatások odaítélése a résztvevőknek

Az ENIAC Közös Vállalkozás megalakulásától 2011-ig 171,6 millió EUR összegben nyújtott támogatást a résztvevőknek, ami a 2010-es 109,3 millió EUR-hoz képest 85 %-os éves növekedést jelent, ezzel is bizonyítva, hogy az ENIAC Közös Vállalkozás jelentős előrehaladást ért el.

A nanoelektronikai K+F beruházások növelése

A nanoelektronikai kutatás-fejlesztésben részt vevő mintegy 3 700 kutatónak körülbelül 47 %-a fog részt venni 2012-ben az ENIAC Közös Vállalkozás által támogatásra kiválasztott projektekben, amivel sikerül megvalósítani az európai K+F tevékenységek szinergiáját és koordinációját.

Az ENIAC Közös Vállalkozás elsősorban a CATERNE elnevezésű EUREKA-klaszterprogrammal koordinálta tevékenységeit, az Európai Nanoelektronikai Fórum társszervezőjeként.

Kis- és középvállalkozások részvételének előmozdítása

Az ENIAC Közös Vállalkozás projektjeiben vezető szerepet játszanak a részt vevő szervezetek 40,7 %-át kitevő kkv-k (a résztvevők 30,5 %-a egyetem és kutatóintézet és 28,8 %-uk ipari nagyvállalat).

B.   FUNKCIONÁLIS TELJESÍTMÉNY

Az ENIAC Közös Vállalkozás tagsága nem változott 2011 során.

A szervezet a következő jelentős előrelépéseket valósította meg:

| — | átköltözés a White Atrium épületbe, új irodák berendezése, informatikai infrastruktúra telepítése |
| --- | --- |

—

átköltözés a White Atrium épületbe, új irodák berendezése, informatikai infrastruktúra telepítése

| — | új munkatársak felvétele és integrációja |
| --- | --- |

—

új munkatársak felvétele és integrációja

| — | zökkenőmentes átállás a CIRCABC-adattárház használatára |
| --- | --- |

—

zökkenőmentes átállás a CIRCABC-adattárház használatára

| — | a dokumentumkezelés strukturálása |
| --- | --- |

—

a dokumentumkezelés strukturálása

| — | eljárások létrehozása az új feladatok ellátására |
| --- | --- |

—

eljárások létrehozása az új feladatok ellátására

| — | előrelépés a támogatási szerződések lezárása terén |
| --- | --- |

—

előrelépés a támogatási szerződések lezárása terén

| — | az önállóvá válás óta több mint 1 400 kifizetés végrehajtása és könyvelése |
| --- | --- |

—

az önállóvá válás óta több mint 1 400 kifizetés végrehajtása és könyvelése

| — | a folyamatban levő projektek első technikai felülvizsgálatának végrehajtása |
| --- | --- |

—

a folyamatban levő projektek első technikai felülvizsgálatának végrehajtása

| — | 2 ajánlattételi felhívás kiírása és lezárása egy éven belül |
| --- | --- |

—

2 ajánlattételi felhívás kiírása és lezárása egy éven belül

| — | a főbb teljesítménymutatók továbbfejlesztése és közzététele |
| --- | --- |

—

a főbb teljesítménymutatók továbbfejlesztése és közzététele

| — | nagyszabású nyilvános események megszervezése, valamint kisebb hatókörű publikációk és jól fogadott sajtóközlemények elkészítése |
| --- | --- |

—

nagyszabású nyilvános események megszervezése, valamint kisebb hatókörű publikációk és jól fogadott sajtóközlemények elkészítése

A 2011-ES KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

Az év végén az ENIAC Közös Vállalkozás minden, a 2011_1 (Call 4) és 2011_2 (Call 5) pályázati felhívás alá tartozó projektre elkülönített összes előirányzatot lekötötte, és az operatív kifizetések 48,09 %-át teljesítette

Forrás: A Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

AZ ENIAC KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 15–17. bekezdés. | Az ENIAC közös vállalkozás – az Artemis közös vállalkozással együtt – már 2010-től gyűjti az ENIAC-tagállamok ellenőrzési eljárásaival kapcsolatos, lényeges információkat. 2011-ben a stratégiai ellenőrzési tervvel összhangban a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) – a közös vállalkozás belső ellenőreként eljárva – konzultációt kezdett annak értékelése céljából, hogy az ENIAC-tagállamokban meglévő ellenőrzési stratégiák végrehajtása kellő bizonyosságot nyújthat-e.
  Az IAS csak 2012-ben fejezte be az értékelést, és arra a következtetésre jutott, hogy ezzel a megközelítéssel nem juthat a kellő bizonyosság eléréséhez szükséges információkhoz. Az ENIAC közös vállalkozás ezért meghatározta és elkezdte megvalósítani a saját utólagos ellenőrzési tervét, amelynek a végrehajtása az év vége előtt befejeződik. |
| --- | --- |

15–17. bekezdés.

Az ENIAC közös vállalkozás – az Artemis közös vállalkozással együtt – már 2010-től gyűjti az ENIAC-tagállamok ellenőrzési eljárásaival kapcsolatos, lényeges információkat. 2011-ben a stratégiai ellenőrzési tervvel összhangban a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) – a közös vállalkozás belső ellenőreként eljárva – konzultációt kezdett annak értékelése céljából, hogy az ENIAC-tagállamokban meglévő ellenőrzési stratégiák végrehajtása kellő bizonyosságot nyújthat-e.

Az IAS csak 2012-ben fejezte be az értékelést, és arra a következtetésre jutott, hogy ezzel a megközelítéssel nem juthat a kellő bizonyosság eléréséhez szükséges információkhoz. Az ENIAC közös vállalkozás ezért meghatározta és elkezdte megvalósítani a saját utólagos ellenőrzési tervét, amelynek a végrehajtása az év vége előtt befejeződik.

| 21. bekezdés. | Az ENIAC közös vállalkozás 2012 végén forráshiánytól szenvedett, és az előirányzatok visszavonására túl későn került sor. Intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy ez a jövőben ne forduljon többé elő, különösen a munkaerő-felvételi terv végrehajtásával, az év végi zárás lebonyolítására vonatkozó részletes eljárás meghatározásával és szigorú határidők kitűzésével. |
| --- | --- |

21. bekezdés.

Az ENIAC közös vállalkozás 2012 végén forráshiánytól szenvedett, és az előirányzatok visszavonására túl későn került sor. Intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy ez a jövőben ne forduljon többé elő, különösen a munkaerő-felvételi terv végrehajtásával, az év végi zárás lebonyolítására vonatkozó részletes eljárás meghatározásával és szigorú határidők kitűzésével.

| 23. bekezdés. | Az ENIAC közös vállalkozás megalapozottan véli úgy, hogy pénzügyi műveletei kivétel nélkül rendszeresek és megbízhatóak. Az elszámolások nyomon követésére részletes terveket dolgoztak ki, mindazonáltal súlyos nehézségek merültek fel a pénzügyi és számviteli rendszerek megfelelő működtetésében. A helyzetet tovább nehezíti a megfelelő képzési programok hiánya, továbbá az, hogy nem állnak rendelkezésre az esetünkre alkalmazható eljárások, és nincs megfelelő felhasználói támogatás. Az ezzel a megállapítással kapcsolatban említett összes hibát ugyanakkor sikerrel orvosolták. Az ENIAC közös vállalkozás továbbra is komoly erőfeszítéseket tesz a problémák megoldása és a haladás felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

23. bekezdés.

Az ENIAC közös vállalkozás megalapozottan véli úgy, hogy pénzügyi műveletei kivétel nélkül rendszeresek és megbízhatóak. Az elszámolások nyomon követésére részletes terveket dolgoztak ki, mindazonáltal súlyos nehézségek merültek fel a pénzügyi és számviteli rendszerek megfelelő működtetésében. A helyzetet tovább nehezíti a megfelelő képzési programok hiánya, továbbá az, hogy nem állnak rendelkezésre az esetünkre alkalmazható eljárások, és nincs megfelelő felhasználói támogatás. Az ezzel a megállapítással kapcsolatban említett összes hibát ugyanakkor sikerrel orvosolták. Az ENIAC közös vállalkozás továbbra is komoly erőfeszítéseket tesz a problémák megoldása és a haladás felgyorsítása érdekében.

| 24. bekezdés. | 2010. december 20-án (1), mindössze három hónappal a saját költségvetés végrehajtását követően, a számvitelért felelős tisztviselő validálta az ENIAC közös vállalkozásnál bevezetett pénzügyi és számviteli rendszereket, és a validálási határozatban számos ajánlást fogalmazott meg.
  2011-ben az ENIAC közös vállalkozás egy változásokkal teli időszakon ment keresztül: új helyiségekbe költözött, egy teljesen új informatikai rendszert kezdett használni pénzügyi tranzakciói kezeléséhez, a személyzet létszámát nagymértékben megnövelő munkaerő-felvételt hajtott végre, és tevékenységeinek szintje általában véve jelentős mértékben emelkedett. Ennélfogva a pénzügyi folyamatok erőteljes és folyamatos fejlődésen mentek keresztül. Jóllehet a belső ellenőrzési rendszerek megerősítése és optimalizálása jelenleg is tart, 2012-ben lehetőség nyílt egy kiegészítő validálásra, miután az első költségvetés teljes körű önálló végrehajtását követően megtörtént a folyamatok és a rendszerek stabilizálása. Erre 2012. június 25-én került sor. Az intézkedés keretében ezenkívül elemezték az ENIAC közös vállalkozás által a pénzügyi irányítási rendszerek támogatása érdekében végrehajtott legfontosabb tevékenységeket és igazgatási eljárásokat. |
| --- | --- |

24. bekezdés.

2010. december 20-án (1), mindössze három hónappal a saját költségvetés végrehajtását követően, a számvitelért felelős tisztviselő validálta az ENIAC közös vállalkozásnál bevezetett pénzügyi és számviteli rendszereket, és a validálási határozatban számos ajánlást fogalmazott meg.

2011-ben az ENIAC közös vállalkozás egy változásokkal teli időszakon ment keresztül: új helyiségekbe költözött, egy teljesen új informatikai rendszert kezdett használni pénzügyi tranzakciói kezeléséhez, a személyzet létszámát nagymértékben megnövelő munkaerő-felvételt hajtott végre, és tevékenységeinek szintje általában véve jelentős mértékben emelkedett. Ennélfogva a pénzügyi folyamatok erőteljes és folyamatos fejlődésen mentek keresztül. Jóllehet a belső ellenőrzési rendszerek megerősítése és optimalizálása jelenleg is tart, 2012-ben lehetőség nyílt egy kiegészítő validálásra, miután az első költségvetés teljes körű önálló végrehajtását követően megtörtént a folyamatok és a rendszerek stabilizálása. Erre 2012. június 25-én került sor. Az intézkedés keretében ezenkívül elemezték az ENIAC közös vállalkozás által a pénzügyi irányítási rendszerek támogatása érdekében végrehajtott legfontosabb tevékenységeket és igazgatási eljárásokat.

| 25. bekezdés. | Az irányító testület a 2011. február 7-én tartott 13. ülésén létrehozta a belső ellenőrzési funkciót, amelynek feladatait a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) látja el. A Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011. október 6-án arról tájékoztatta az ENIAC közös vállalkozást, hogy a belső ellenőrzési szolgáltatásokat „sajnálatos módon egy időre fel kell függeszteni” a Bizottság szolgálatainál folytatott megbeszélések lezárásáig. Mivel nem történt előrelépés az e feladatkörbe tartozó szolgáltatások újbóli beindítása tekintetében, az ENIAC közös vállalkozás 2012-ben (a 2012. április 25-i ENIAC-ED-88-12. sz. határozat alapján) saját személyzetének egyik tagját kijelölte a belső ellenőrzési feladatok ellátására. |
| --- | --- |

25. bekezdés.

Az irányító testület a 2011. február 7-én tartott 13. ülésén létrehozta a belső ellenőrzési funkciót, amelynek feladatait a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) látja el. A Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011. október 6-án arról tájékoztatta az ENIAC közös vállalkozást, hogy a belső ellenőrzési szolgáltatásokat „sajnálatos módon egy időre fel kell függeszteni” a Bizottság szolgálatainál folytatott megbeszélések lezárásáig. Mivel nem történt előrelépés az e feladatkörbe tartozó szolgáltatások újbóli beindítása tekintetében, az ENIAC közös vállalkozás 2012-ben (a 2012. április 25-i ENIAC-ED-88-12. sz. határozat alapján) saját személyzetének egyik tagját kijelölte a belső ellenőrzési feladatok ellátására.

| 27. bekezdés. | A költségvetési keretrendelet módosítása a Bizottság hatáskörébe tartozik, amely jelenleg a hatályos költségvetési keretrendeletnek az EU általános költségvetésére vonatkozó új rendelettel való összehangolását készíti elő. Az ENIAC közös vállalkozás elfogadja a felülvizsgált változatot, amint az rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

27. bekezdés.

A költségvetési keretrendelet módosítása a Bizottság hatáskörébe tartozik, amely jelenleg a hatályos költségvetési keretrendeletnek az EU általános költségvetésére vonatkozó új rendelettel való összehangolását készíti elő. Az ENIAC közös vállalkozás elfogadja a felülvizsgált változatot, amint az rendelkezésre áll.

| 28. bekezdés. | Az ENIAC közös vállalkozás által egy meghatározott ajánlattételi felhívásból adódó projektek résztvevői számára nyújtott hozzájárulásnak az összes támogatható költség pontosan ugyanakkora százalékos arányát kell fedeznie, mint amennyi a résztvevő számára felmerül. Az ENIAC-tagállamok százalékos hozzájárulása a 800/2008/EK bizottsági rendeletben az állami támogatások tekintetében meghatározott maximális támogatási intenzitás és az ENIAC közös vállalkozás által nyújtott hozzájárulás közötti különbségre korlátozódik. Például ha az ENIAC közös vállalkozás hozzájárulásának százalékos aránya 16,7 %, az ENIAC-tagállam hozzájárulása 8,3 % (legfeljebb 25 %-os állami támogatás esetén, kísérleti fejlesztést végrehajtó nagyvállalat számára) és 83,3 % (valamely egyetem számára) között mozog. Az ENIAC-tagállamok átlagos támogatási intenzitása előre nem megjósolható, mert függ a végrehajtott kutatás-fejlesztés típusától, a résztvevők státusától és azon összegek nagyságától, amelyeket az egyes tagállamok erre a célra rendelkezésre bocsátanak. Tudomásul véve, hogy az átlag alapja a rögzített 1,8-as szorzó, az Európai Bizottság 2012-ben azt javasolta, hogy az ENIAC közös vállalkozás hozzájárulását csökkentsék 15 %-ra, jóllehet ez az összes kutatás-fejlesztési tevékenység csökkentését is eredményezte, ami ellentétes a K+F beruházások növelésére irányuló általános célkitűzéssel. |
| --- | --- |

28. bekezdés.

Az ENIAC közös vállalkozás által egy meghatározott ajánlattételi felhívásból adódó projektek résztvevői számára nyújtott hozzájárulásnak az összes támogatható költség pontosan ugyanakkora százalékos arányát kell fedeznie, mint amennyi a résztvevő számára felmerül. Az ENIAC-tagállamok százalékos hozzájárulása a 800/2008/EK bizottsági rendeletben az állami támogatások tekintetében meghatározott maximális támogatási intenzitás és az ENIAC közös vállalkozás által nyújtott hozzájárulás közötti különbségre korlátozódik. Például ha az ENIAC közös vállalkozás hozzájárulásának százalékos aránya 16,7 %, az ENIAC-tagállam hozzájárulása 8,3 % (legfeljebb 25 %-os állami támogatás esetén, kísérleti fejlesztést végrehajtó nagyvállalat számára) és 83,3 % (valamely egyetem számára) között mozog. Az ENIAC-tagállamok átlagos támogatási intenzitása előre nem megjósolható, mert függ a végrehajtott kutatás-fejlesztés típusától, a résztvevők státusától és azon összegek nagyságától, amelyeket az egyes tagállamok erre a célra rendelkezésre bocsátanak. Tudomásul véve, hogy az átlag alapja a rögzített 1,8-as szorzó, az Európai Bizottság 2012-ben azt javasolta, hogy az ENIAC közös vállalkozás hozzájárulását csökkentsék 15 %-ra, jóllehet ez az összes kutatás-fejlesztési tevékenység csökkentését is eredményezte, ami ellentétes a K+F beruházások növelésére irányuló általános célkitűzéssel.

| 29. bekezdés. | Az a feltétel, amelynek alapján Görögország részt vesz a programban, nem ellentétes az ENIAC közös vállalkozás alapszabályával. A program célja és általános célkitűzése az, hogy szinergiákat teremtsen és koordinációt folytasson a projektekben való széles körű részvétel biztosítása érdekében.
  Ebben az összefüggésben – és minden tekintetben összhangban az alapszabállyal – a programban számos olyan jogalany részt vesz, akik a közös vállalkozás támogatási megállapodásmintájában meghatározott csatlakozási nyomtatvány aláírását követően egy konzorcium jogszerű tagjaivá válnak, bár nem részesülnek a közös vállalkozás által nyújtott támogatásban és nem írtak alá nemzeti támogatási megállapodást. Ez azon jogalanyokra vonatkozik, akik regionális pénzügyi támogatást kapnak, vagy akik olyan országokban tevékenykednek, amelyek nem ENIAC-tagállamok.
  Az ENIAC-tagállamokból származó jogalanyok részvételének ilyen indokkal történő kizárása megkülönböztetésnek minősülne, figyelembe véve, hogy a nem ENIAC-tagállamokból származó résztvevőket nem kötelezik az esetleges nemzeti finanszírozási forrásaik nyilvánosságra hozására. Ez ellentétes lenne a program általános célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

29. bekezdés.

Az a feltétel, amelynek alapján Görögország részt vesz a programban, nem ellentétes az ENIAC közös vállalkozás alapszabályával. A program célja és általános célkitűzése az, hogy szinergiákat teremtsen és koordinációt folytasson a projektekben való széles körű részvétel biztosítása érdekében.

Ebben az összefüggésben – és minden tekintetben összhangban az alapszabállyal – a programban számos olyan jogalany részt vesz, akik a közös vállalkozás támogatási megállapodásmintájában meghatározott csatlakozási nyomtatvány aláírását követően egy konzorcium jogszerű tagjaivá válnak, bár nem részesülnek a közös vállalkozás által nyújtott támogatásban és nem írtak alá nemzeti támogatási megállapodást. Ez azon jogalanyokra vonatkozik, akik regionális pénzügyi támogatást kapnak, vagy akik olyan országokban tevékenykednek, amelyek nem ENIAC-tagállamok.

Az ENIAC-tagállamokból származó jogalanyok részvételének ilyen indokkal történő kizárása megkülönböztetésnek minősülne, figyelembe véve, hogy a nem ENIAC-tagállamokból származó résztvevőket nem kötelezik az esetleges nemzeti finanszírozási forrásaik nyilvánosságra hozására. Ez ellentétes lenne a program általános célkitűzéseivel.

| 31. bekezdés. | A 2011-es éves tevékenységi jelentés 3.1. fejezete részletes elemzést tartalmaz a belső ellenőrzési rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az utólagos ellenőrzési tevékenységek állását a jelentés 3.1.14. pontja foglalja össze. A pénzügyi és számviteli rendszerek validálásának helyzete a korábbi évhez viszonyítva nem változott; ennek okait a 24. bekezdés tartalmazza.
  Mivel az ENIAC közös vállalkozás alapszabálya (2) 19. cikkének (4) bekezdése értelmében „Az éves tevékenységi jelentést az ügyvezető igazgató az éves beszámolóval és a mérlegekkel együtt nyújtja be”, az ENIAC közös vállalkozás úgy tekinti, hogy az utóbbi dokumentumokban megfogalmazott fenntartások az előbbi dokumentumra is vonatkoznak, és abban szükségtelen megismételni azokat. |
| --- | --- |

31. bekezdés.

A 2011-es éves tevékenységi jelentés 3.1. fejezete részletes elemzést tartalmaz a belső ellenőrzési rendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Az utólagos ellenőrzési tevékenységek állását a jelentés 3.1.14. pontja foglalja össze. A pénzügyi és számviteli rendszerek validálásának helyzete a korábbi évhez viszonyítva nem változott; ennek okait a 24. bekezdés tartalmazza.

Mivel az ENIAC közös vállalkozás alapszabálya (2) 19. cikkének (4) bekezdése értelmében „Az éves tevékenységi jelentést az ügyvezető igazgató az éves beszámolóval és a mérlegekkel együtt nyújtja be”, az ENIAC közös vállalkozás úgy tekinti, hogy az utóbbi dokumentumokban megfogalmazott fenntartások az előbbi dokumentumra is vonatkoznak, és abban szükségtelen megismételni azokat.

| 32. bekezdés. | 2011. január 28-án az ENIAC közös vállalkozás véglegesítette és validálta üzletmenet-folytonossági tervét, és külön pénzügyi folyamatot hozott létre a folytonosság katasztrófa esetén történő biztosítása érdekében. Az utóbbi rendelkezések képezik a vészhelyzeti helyreállítási tervet, amelyet nem dolgoztak ki külön dokumentumban.
  Ezt a tervet időszakosan felülvizsgálják és javítják; a legutóbbi felülvizsgálatot, amely figyelembe vette a 2011 során történt jelentős változásokat, 2012. április 20-án véglegesítették, és ennek keretében további részletes rendelkezéseket határoztak meg a vészhelyzeti helyreállításra vonatkozóan. |
| --- | --- |

32. bekezdés.

2011. január 28-án az ENIAC közös vállalkozás véglegesítette és validálta üzletmenet-folytonossági tervét, és külön pénzügyi folyamatot hozott létre a folytonosság katasztrófa esetén történő biztosítása érdekében. Az utóbbi rendelkezések képezik a vészhelyzeti helyreállítási tervet, amelyet nem dolgoztak ki külön dokumentumban.

Ezt a tervet időszakosan felülvizsgálják és javítják; a legutóbbi felülvizsgálatot, amely figyelembe vette a 2011 során történt jelentős változásokat, 2012. április 20-án véglegesítették, és ennek keretében további részletes rendelkezéseket határoztak meg a vészhelyzeti helyreállításra vonatkozóan.

---

(1)  Az ENIAC közös vállalkozás 2010 szeptembere óta rendelkezik a saját költségvetése végrehajtásához szükséges kapacitással.

(2)  A Tanács 72/2008/EK rendelete (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.).

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/27

---

JELENTÉS

az IMI Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/04

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) 2007 decemberében jött létre (1) tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) 2007 decemberében jött létre (1) tízéves időszakra.

| 2. | Az IMI Közös Vállalkozás a gyógyszerfejlesztési folyamat hatékonyságának és eredményességének jelentős mértékű javítására törekszik, azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszeripari ágazat által gyártott innovatív gyógyszerek hatékonyabbá és biztonságosabbá váljanak (2). |
| --- | --- |

2.

Az IMI Közös Vállalkozás a gyógyszerfejlesztési folyamat hatékonyságának és eredményességének jelentős mértékű javítására törekszik, azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszeripari ágazat által gyártott innovatív gyógyszerek hatékonyabbá és biztonságosabbá váljanak (2).

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA). Bármely, a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (3) közvetlenül vagy közvetve a kutatás-fejlesztéshez támogatást biztosító jogalany kérheti felvételét az IMI Közös Vállalkozás tagjai közé. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA). Bármely, a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (3) közvetlenül vagy közvetve a kutatás-fejlesztéshez támogatást biztosító jogalany kérheti felvételét az IMI Közös Vállalkozás tagjai közé.

| 4. | Az IMI Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Európai Unió – a hetedik keretprogram költségvetéséből – legfeljebb egymilliárd euróval járul hozzá. Az Európai Unió és az EFPIA mint alapító tagok egyenlő mértékben járulnak hozzá a működési költségekhez, amely hozzájárulás nem haladhatja meg a teljes uniós finanszírozás 4 %-át. Minden más tag a kutatási tevékenységekhez nyújtott hozzájárulásával arányos mértékben járul hozzá a működési költségek fedezéséhez. Az EFPIA-tagsággal rendelkező kutatócégek a kutatási tevékenységek finanszírozásában vesznek részt, olyan természetbeni hozzájárulások révén (4), amelyek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél (5). |
| --- | --- |

4.

Az IMI Közös Vállalkozás működési költségeihez, illetve kutatási tevékenységeihez az Európai Unió – a hetedik keretprogram költségvetéséből – legfeljebb egymilliárd euróval járul hozzá. Az Európai Unió és az EFPIA mint alapító tagok egyenlő mértékben járulnak hozzá a működési költségekhez, amely hozzájárulás nem haladhatja meg a teljes uniós finanszírozás 4 %-át. Minden más tag a kutatási tevékenységekhez nyújtott hozzájárulásával arányos mértékben járul hozzá a működési költségek fedezéséhez. Az EFPIA-tagsággal rendelkező kutatócégek a kutatási tevékenységek finanszírozásában vesznek részt, olyan természetbeni hozzájárulások révén (4), amelyek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél (5).

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az IMI Közös Vállalkozás éves beszámolóját (6), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (8) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az IMI Közös Vállalkozás éves beszámolóját (6), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (8) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 8. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

8.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (9) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 9. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (10). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (11), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (12). |
| --- | --- |

9.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (10). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (11), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (12).

Az ellenőr felelőssége

| 10. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 11. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (13) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az éves beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (13) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az éves beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

12.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 13. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 15. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját az irányító testület a 2010. december 14-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (14). A 2012 szeptemberéig befejeződött utólagos ellenőrzések 2,2 millió euróra terjedtek ki (az IMI Közös Vállalkozás hozzájárulásaként az általa 2011 júniusáig validált első pályázati felhívásra elfogadott összeg 18,8 %-a). Ezek az utólagos ellenőrzések 6,84 %-os (15) hibaarányt állapítottak meg. |
| --- | --- |

15.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját az irányító testület a 2010. december 14-i határozatával fogadta el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (14). A 2012 szeptemberéig befejeződött utólagos ellenőrzések 2,2 millió euróra terjedtek ki (az IMI Közös Vállalkozás hozzájárulásaként az általa 2011 júniusáig validált első pályázati felhívásra elfogadott összeg 18,8 %-a). Ezek az utólagos ellenőrzések 6,84 %-os (15) hibaarányt állapítottak meg.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | A Számvevőszék véleménye szerint a 15. bekezdésben leírtak hatásainak kivételével a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-i év végi éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék véleménye szerint a 15. bekezdésben leírtak hatásainak kivételével a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-i év végi éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 17. | Az alábbi 18–32. bekezdésben leírt megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

17.

Az alábbi 18–32. bekezdésben leírt megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 18. | A 2011-es éves költségvetési és végrehajtási tervet az irányító testület 2011. április 4-én fogadta el (16), mivel nem tudtak időben megállapodni abban, hogy melyek legyenek az éves végrehajtási tervbe bekerülő tudományos prioritások. Ez késleltette a pályázati felhívás kiírását. Az év során a Közös Vállalkozás meghirdette a negyedik pályázati felhívást, és a harmadik pályázati felhíváshoz kapcsolódóan öt, a második pályázati felhíváshoz kapcsolódóan pedig nyolc támogatási szerződést kötött. |
| --- | --- |

18.

A 2011-es éves költségvetési és végrehajtási tervet az irányító testület 2011. április 4-én fogadta el (16), mivel nem tudtak időben megállapodni abban, hogy melyek legyenek az éves végrehajtási tervbe bekerülő tudományos prioritások. Ez késleltette a pályázati felhívás kiírását. Az év során a Közös Vállalkozás meghirdette a negyedik pályázati felhívást, és a harmadik pályázati felhíváshoz kapcsolódóan öt, a második pályázati felhíváshoz kapcsolódóan pedig nyolc támogatási szerződést kötött.

| 19. | A kutatási tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok (159 millió EUR) felhasználási aránya 66 % volt, és ezt az összeget a negyedik pályázati felhívásra vonatkozó globális kötelezettségvállalás alapján használták fel. Az igazgatási költségvetés fel nem használt előirányzatainak magas szintje (44 %) azt jelzi, hogy az adatok nem reális becsléseken alapultak. |
| --- | --- |

19.

A kutatási tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok (159 millió EUR) felhasználási aránya 66 % volt, és ezt az összeget a negyedik pályázati felhívásra vonatkozó globális kötelezettségvállalás alapján használták fel. Az igazgatási költségvetés fel nem használt előirányzatainak magas szintje (44 %) azt jelzi, hogy az adatok nem reális becsléseken alapultak.

| 20. | A 2010-es pénzügyi évben fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatokat (117 millió EUR) és kifizetési előirányzatokat (65 millió EUR) 2011-re, a 2011-ben fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatokat (62 millió EUR) és kifizetési előirányzatokat (11 millió EUR) pedig 2012-re vitték át. |
| --- | --- |

20.

A 2010-es pénzügyi évben fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatokat (117 millió EUR) és kifizetési előirányzatokat (65 millió EUR) 2011-re, a 2011-ben fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatokat (62 millió EUR) és kifizetési előirányzatokat (11 millió EUR) pedig 2012-re vitték át.

Pályázati felhívások

| 21. | A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként 2011 végére összesen 269 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket. 2011-ben tették közzé a negyedik pályázati felhívást, 105 millió EUR indikatív uniós költségvetéssel. Az ötödik pályázati felhívást 2012-ben tették közzé, ennek indikatív uniós költségvetése 80 millió EUR volt. Ebből adódóan, ha a pályázati felhívások szintje a jelenlegi marad, akkor igen valószínű, hogy a rendelkezésre álló uniós költségvetés nem teljes mértékben kerül kihasználásra. |
| --- | --- |

21.

A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként 2011 végére összesen 269 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket. 2011-ben tették közzé a negyedik pályázati felhívást, 105 millió EUR indikatív uniós költségvetéssel. Az ötödik pályázati felhívást 2012-ben tették közzé, ennek indikatív uniós költségvetése 80 millió EUR volt. Ebből adódóan, ha a pályázati felhívások szintje a jelenlegi marad, akkor igen valószínű, hogy a rendelkezésre álló uniós költségvetés nem teljes mértékben kerül kihasználásra.

Ellentmondás az irányító testület határozata és a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés között

| 22. | A költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentésben a 30-C2 alcím (kutatási ütemterv) főösszege (117 millió EUR) kisebb, mint az ugyanezen alcím részét képező B03000-C2 költségvetési sorban szereplő összeg (141 millió EUR). Az irányító testület 2011. január 28-i határozata ráadásul csak 115 millió EUR összegű átvitelt engedélyez a kötelezettségvállalási előirányzatoknál, míg költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentésben 117 millió EUR átvitele szerepel. |
| --- | --- |

22.

A költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentésben a 30-C2 alcím (kutatási ütemterv) főösszege (117 millió EUR) kisebb, mint az ugyanezen alcím részét képező B03000-C2 költségvetési sorban szereplő összeg (141 millió EUR). Az irányító testület 2011. január 28-i határozata ráadásul csak 115 millió EUR összegű átvitelt engedélyez a kötelezettségvállalási előirányzatoknál, míg költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentésben 117 millió EUR átvitele szerepel.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 23. | 2011-ben a belsőkontroll-rendszerekre vonatkozóan jelentős előrelépések történtek. További munkára van azonban szükség a költségvetési és a számviteli eljárások, valamint a kapcsolódó kontrollmechanizmusok létrehozása és dokumentálása terén. 2011-ben továbbá nem került sor a belsőkontroll-rendszer hivatalos értékelésére. |
| --- | --- |

23.

2011-ben a belsőkontroll-rendszerekre vonatkozóan jelentős előrelépések történtek. További munkára van azonban szükség a költségvetési és a számviteli eljárások, valamint a kapcsolódó kontrollmechanizmusok létrehozása és dokumentálása terén. 2011-ben továbbá nem került sor a belsőkontroll-rendszer hivatalos értékelésére.

| 24. | A számvitelért felelős tisztviselő 2012. szeptember 27-én számolt be a számviteli rendszer validálásáról és kiemelten tárgyalta azokat a jelentős kapcsolódó hiányosságokat, amelyeket orvosolni kell (17). |
| --- | --- |

24.

A számvitelért felelős tisztviselő 2012. szeptember 27-én számolt be a számviteli rendszer validálásáról és kiemelten tárgyalta azokat a jelentős kapcsolódó hiányosságokat, amelyeket orvosolni kell (17).

A természetbeni juttatások értékelésének módszerei

| 25. | A természetbeni juttatások értékelésére szolgáló módszereket (18) az irányító testület 2011. november 11-én hagyta jóvá. A természetbeni hozzájárulások validálása előzetes igazolással, majd utólagos ellenőrzéssel történik. 2011-ben nem került sor sem előzetes hitelesítésre, sem utólagos ellenőrzésre. |
| --- | --- |

25.

A természetbeni juttatások értékelésére szolgáló módszereket (18) az irányító testület 2011. november 11-én hagyta jóvá. A természetbeni hozzájárulások validálása előzetes igazolással, majd utólagos ellenőrzéssel történik. 2011-ben nem került sor sem előzetes hitelesítésre, sem utólagos ellenőrzésre.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 26. | 2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlege kockázatértékelést végzett, majd az irányító testület 2011. november 3-án jóváhagyta a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet. |
| --- | --- |

26.

2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlege kockázatértékelést végzett, majd az irányító testület 2011. november 3-án jóváhagyta a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet.

| 27. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 8-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet (19) rendelkezésével. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 8-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet (19) rendelkezésével.

| 28. | A Közös Vállalkozás 2009 novembere óta önálló, de 2012 márciusáig sem a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, sem a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője nem végzett belső megbízhatósági ellenőrzést. A Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője közvetlenül részt vett operatív munkában (az utólagos stratégia végrehajtása, a fő teljesítménymutatók keretrendszere, a természetbeni hozzájárulások előzetes igazolásának felülvizsgálata) és más tanácsadói tevékenységekben. |
| --- | --- |

28.

A Közös Vállalkozás 2009 novembere óta önálló, de 2012 márciusáig sem a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, sem a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője nem végzett belső megbízhatósági ellenőrzést. A Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője közvetlenül részt vett operatív munkában (az utólagos stratégia végrehajtása, a fő teljesítménymutatók keretrendszere, a természetbeni hozzájárulások előzetes igazolásának felülvizsgálata) és más tanácsadói tevékenységekben.

Az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogköre

| 29. | A támogatási szerződés rendelkezései az EFPIA tagsággal rendelkező cégek természetbeni hozzájárulásával kapcsolatban nem ismerik el az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogkörét, noha e hozzájárulásokat az IMI pénzügyi kimutatásaiban rögzítik. Becslések szerint ezek a hozzájárulások az IMI fennállása alatt összesen kb. egymilliárd eurót tesznek majd ki. |
| --- | --- |

29.

A támogatási szerződés rendelkezései az EFPIA tagsággal rendelkező cégek természetbeni hozzájárulásával kapcsolatban nem ismerik el az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogkörét, noha e hozzájárulásokat az IMI pénzügyi kimutatásaiban rögzítik. Becslések szerint ezek a hozzájárulások az IMI fennállása alatt összesen kb. egymilliárd eurót tesznek majd ki.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 30. | A Közös Vállalkozás és Belgium között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról 2012. február 2-án írtak alá befogadási megállapodást. |
| --- | --- |

30.

A Közös Vállalkozás és Belgium között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról 2012. február 2-án írtak alá befogadási megállapodást.

| 31. | 2011-ben a Közös Vállalkozás előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófaelhárítási tervet azonban nem véglegesítették. |
| --- | --- |

31.

2011-ben a Közös Vállalkozás előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófaelhárítási tervet azonban nem véglegesítették.

Éves tevékenységi jelentés

| 32. | A Közös Vállalkozás alapszabálya 6. cikkének (4) bekezdése, illetve az IMI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 41. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie, amely tartalmaz egy megbízhatósági nyilatkozatot is arról, hogy a jelentésben szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően. A 2012 februárjában kiadott megbízhatósági nyilatkozat nem tartalmazott fenntartást, annak ellenére sem, hogy nem volt információ az operatív kiadások legfontosabb kontrollmechanizmusát jelentő utólagos ellenőrzési stratégia eredményességéről. |
| --- | --- |

32.

A Közös Vállalkozás alapszabálya 6. cikkének (4) bekezdése, illetve az IMI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 41. cikke szerint az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie, amely tartalmaz egy megbízhatósági nyilatkozatot is arról, hogy a jelentésben szereplő információk valós és hű képet adnak, hacsak fenntartás nem tájékoztat ettől eltérően. A 2012 februárjában kiadott megbízhatósági nyilatkozat nem tartalmazott fenntartást, annak ellenére sem, hogy nem volt információ az operatív kiadások legfontosabb kontrollmechanizmusát jelentő utólagos ellenőrzési stratégia eredményességéről.

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. november 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 73/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 38. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram összefog minden kutatási vonatkozású uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  A Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet melléklete 11. cikkének (4) bekezdése szerint a természetbeni hozzájárulások „nem pénzbeli hozzájárulások az EFPIA-ban tagsággal rendelkező, kutatást végző gyógyszeripari vállalatoktól, erőforrások formájában (például személyzet, berendezés, fogyóeszközök stb.)”. A kutatóvállalatok hozzájárulásának meg kell egyeznie az uniós hozzájárulással vagy meg kell haladnia annak összegét.

4

(5)  A Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet melléklete 11. cikkének (5) bekezdése szerint „a részt vevő, kutatást végző, az EFPIA tevékenységeiben tagsággal rendelkező gyógyszeripari vállalatok az IMI Közös Vállalkozástól nem kaphatnak pénzügyi támogatást semmilyen tevékenységhez”.

5

(6)  A Számvevőszék az éves beszámolót 2012. július 1-jén, majd annak helyesbítését 2012. október 12-én kapta meg. A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok felhasználási arányát, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

6

(7)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

7

(8)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

8

(9)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

9

(10)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.) 33. cikke.

10

(11)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

11

(12)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

12

(13)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

13

(14)  A Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet 12. cikkének (4) bekezdése szerint „Az IMI Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az IMI Közös Vállalkozás által finanszírozott kutatási tevékenységek résztvevőinél.” Az utólagos ellenőrzések feltárhatnak a kedvezményezettek által igényelt, támogatásra nem jogosult kiadásokat, amelyek ezután visszafizettetési eljárást vonnak maguk után.

14

(15)  A hibaarány kiszámítása a különböző költségigénylésekben talált túligénylések összeg szerint súlyozott átlagával történik.

15

(16)  Az IMI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 14. cikke alapján a költségvetés elfogadásáig a kifizetések végrehajtása az 1/12-es költségvetési szabály alapján történt.

16

(17)  A számvitelért felelős tisztviselő fontosabb észrevételei: a) a pénzügyi év végén az elhatárolások kiszámítására nem pontos és jól bevált módszertant használtak; b) tökéletesíteni kell a készpénz-gazdálkodási és archiválási módszereket; c) formalizálni kell a pénzügyi eljárások frissített kézikönyvtervezetének jóváhagyását; d) a kifizetési dossziéknak komplett alátámasztó dokumentációt kell tartalmazniuk; e) informatikai eszköz bevezetésével javítani kell a szerződések és megállapodások nyilvántartását és kezelését.

17

(18)  Természetbeni hozzájárulások a Közös Vállalkozás tevékenységeiben részt vevő jogi személyeknél felmerülő azon elszámolható költségek is, amelyeket nem térít meg a Közös Vállalkozás.

18

(19)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet.

19

---

MELLÉKLET

IMI Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkéből) | 187. cikk: Az Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.

  188. cikk: A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el a 187. cikkben említett rendelkezéseket.
  Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el a 183., 184. és 185. cikkben említett rendelkezéseket. A kiegészítő programok elfogadásához az érintett tagállamok egyetértése szükséges. |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre | Célok (a Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet 2. cikke)
  Az IMI Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram és különösen a hetedik keretprogram végrehajtását célzó „Együttműködés” egyedi program „Egészségügy" témakörének megvalósításához. Célja, hogy jelentősen növelje a gyógyszerek kifejlesztési folyamatának hatékonyságát és eredményességét azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszergyártási ágazat hatékonyabb és biztonságosabb innovatív gyógyszereket gyártson. Különösen:






  a) | támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(kivonat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkéből)

187. cikk: Az Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.

188. cikk: A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el a 187. cikkben említett rendelkezéseket.

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el a 183., 184. és 185. cikkben említett rendelkezéseket. A kiegészítő programok elfogadásához az érintett tagállamok egyetértése szükséges.

A Közös Vállalkozás hatásköre

Célok (a Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet 2. cikke)

Az IMI Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram és különösen a hetedik keretprogram végrehajtását célzó „Együttműködés” egyedi program „Egészségügy" témakörének megvalósításához. Célja, hogy jelentősen növelje a gyógyszerek kifejlesztési folyamatának hatékonyságát és eredményességét azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszergyártási ágazat hatékonyabb és biztonságosabb innovatív gyógyszereket gyártson. Különösen:

a)

támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva;

| b) | támogatja az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében megadott kutatási prioritások (a továbbiakban: kutatási tevékenységek) megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően; |
| --- | --- |

b)

támogatja az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében megadott kutatási prioritások (a továbbiakban: kutatási tevékenységek) megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően;

| c) | biztosítja a hetedik kutatási keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget; |
| --- | --- |

c)

biztosítja a hetedik kutatási keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget;

| d) | a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével; |
| --- | --- |

d)

a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével;

| e) | a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben elősegíti a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részvételét. |
| --- | --- |

e)

a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben elősegíti a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részvételét.

Feladatok (A melléklet — Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás alapszabálya — 1. cikke)

Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: IMI Közös Vállalkozás) fő feladatai és tevékenységei a következők:

| a) | az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kialakításának és fenntartható irányításának biztosítása; |
| --- | --- |

a)

az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kialakításának és fenntartható irányításának biztosítása;

| b) | a 18. cikkben említett éves végrehajtási terv meghatározása és pályázati felhívásokon keresztül történő végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a 18. cikkben említett éves végrehajtási terv meghatározása és pályázati felhívásokon keresztül történő végrehajtása;

| c) | az innovatív gyógyszerek közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervének rendszeres felülvizsgálata és szükséges kiigazítása, a megvalósítása során felmerülő tudományos fejleményekre figyelemmel; |
| --- | --- |

c)

az innovatív gyógyszerek közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervének rendszeres felülvizsgálata és szükséges kiigazítása, a megvalósítása során felmerülő tudományos fejleményekre figyelemmel;

| d) | az állami és a magánszektorban a szükséges források mozgósítása; |
| --- | --- |

d)

az állami és a magánszektorban a szükséges források mozgósítása;

| e) | a Közösség, az ipar és más érdekeltek – például a szabályozó hatóságok, a betegképviseleti szervezetek, a tudományos körök és klinikai központok – közötti szoros és hosszú távú együttműködés, valamint az ipar és a tudományos körök közötti együttműködés kialakítása és fejlesztése; |
| --- | --- |

e)

a Közösség, az ipar és más érdekeltek – például a szabályozó hatóságok, a betegképviseleti szervezetek, a tudományos körök és klinikai központok – közötti szoros és hosszú távú együttműködés, valamint az ipar és a tudományos körök közötti együttműködés kialakítása és fejlesztése;

| f) | az e területen folyó nemzeti és nemzetközi tevékenységek összehangolásának elősegítése; |
| --- | --- |

f)

az e területen folyó nemzeti és nemzetközi tevékenységek összehangolásának elősegítése;

| g) | kommunikációs és terjesztési tevékenységek vállalása; |
| --- | --- |

g)

kommunikációs és terjesztési tevékenységek vállalása;

| h) | kommunikáció és együttműködés a tagállamokkal és a hetedik keretprogramhoz társult országokkal egy külön erre a célra létrehozott csoporton keresztül, amelyre a továbbiakban „IMI tagállami képviselői csoport” néven történik hivatkozás; |
| --- | --- |

h)

kommunikáció és együttműködés a tagállamokkal és a hetedik keretprogramhoz társult országokkal egy külön erre a célra létrehozott csoporton keresztül, amelyre a továbbiakban „IMI tagállami képviselői csoport” néven történik hivatkozás;

| i) | az érdekeltek csoportjaival való legalább évenkénti találkozó – a továbbiakban: az érdekeltek fóruma – szervezése, biztosítandó az IMI közös vállalkozás kutatási tevékenységeinek nyitottságát és átláthatóságát az érdekeltek számára; |
| --- | --- |

i)

az érdekeltek csoportjaival való legalább évenkénti találkozó – a továbbiakban: az érdekeltek fóruma – szervezése, biztosítandó az IMI közös vállalkozás kutatási tevékenységeinek nyitottságát és átláthatóságát az érdekeltek számára;

| j) | azon jogalanyok értesítése az Európai Beruházási Banktól felvehető hitelekről, amelyek már kötöttek az IMI közös vállalkozással támogatási megállapodást (a továbbiakban: támogatási megállapodás), különös tekintettel a hetedik keretprogram alapján létrehozott kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmusra; |
| --- | --- |

j)

azon jogalanyok értesítése az Európai Beruházási Banktól felvehető hitelekről, amelyek már kötöttek az IMI közös vállalkozással támogatási megállapodást (a továbbiakban: támogatási megállapodás), különös tekintettel a hetedik keretprogram alapján létrehozott kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmusra;

| k) | a projektekkel kapcsolatos információk közzététele, beleértve a résztvevők nevét és az IMI Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásának összegét résztvevőnként; |
| --- | --- |

k)

a projektekkel kapcsolatos információk közzététele, beleértve a résztvevők nevét és az IMI Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásának összegét résztvevőnként;

| l) | az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés hatékonyságának biztosítása; |
| --- | --- |

l)

az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés hatékonyságának biztosítása;

| m) | a Közös Vállalkozást létrehozó rendelet 2. cikkében említett célkitűzések eléréséhez szükséges minden egyéb tevékenység végzése. |
| --- | --- |

m)

a Közös Vállalkozást létrehozó rendelet 2. cikkében említett célkitűzések eléréséhez szükséges minden egyéb tevékenység végzése.

Irányítás

(A 73/2008/EK rendelet mellékletének – Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás alapszabálya – 4. cikke)

1.   Irányító testület

2.   Ügyvezető igazgató

3.   Tudományos bizottság

4.   Két tanácsadó testület:

az IMI tagállami képviselői csoport és az érdekeltek fóruma.

5.   Belső ellenőrzés:

Az Európai Bizottság belső ellenőre

(A 73/2008/EK rendelet mellékletének — Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás alapszabálya — 10. cikke)

Az IMI Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlege

(a 73/2008/EK rendelet 6. cikke)

6.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék

(A 73/2008/EK rendelet mellékletében foglalt alapszabály 17. cikkének (5) bekezdése és az IMI pénzügyi szabályzatának 126. cikke)

7.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

(A 73/2008/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és az IMI pénzügyi szabályzatának 129. cikke)

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

Költségvetés A végleges költségvetés 285 379 570 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 88 898 250 EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. Ezek az összegek tartalmazták a 2010-ről átvitt előirányzatokat is (116 862 090 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 64 506 677 EUR kifizetési előirányzat).

Létszám 2011. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 31 (26 ideiglenes alkalmazott és 5 szerződéses alkalmazott), ebből betöltött: 31.

Létszám:

| — | Ideiglenes alkalmazottak: 26 |
| --- | --- |

—

Ideiglenes alkalmazottak: 26

| — | Szerződéses alkalmazottak: 6 (az egyik szerződéses alkalmazottat, aki az egyik ideiglenes alkalmazottat helyettesítette szülési szabadságának idején, már előre felvették) |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 6 (az egyik szerződéses alkalmazottat, aki az egyik ideiglenes alkalmazottat helyettesítette szülési szabadságának idején, már előre felvették)

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: 0 |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: 0

| — | Helyi alkalmazottak: 0 |
| --- | --- |

—

Helyi alkalmazottak: 0

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| — | Operatív feladatok: 6 |
| --- | --- |

—

Operatív feladatok: 6

| — | Adminisztratív feladatok: 8 (1) |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok: 8 (1)

| — | Horizontális feladatok: 17 |
| --- | --- |

—

Horizontális feladatok: 17

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

Új pályázati felhívások előkészítése vagy meghirdetése, értékelés, tárgyalás, támogatások irányítása, folyamatos kapcsolattartás, támogatás és iránymutatás a kedvezményezettek és egyéb résztvevők számára, kommunikáció a legfontosabb érdekelt felekkel, valamint találkozók és rendezvények szervezése azok részvételével, továbbá egyeztetések az alapító tagokkal és azok támogatása az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló stratégia és egyéb kapcsolódó tevékenységek terén.

Forrás: az IMI Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

(1)  Az adminisztratív feladatokat végző adminisztratív asszisztensek száma.

Forrás: az IMI Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

AZ IMI KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

15. bekezdés

Az IMI KV üdvözli az éves beszámolója alapjául szolgáló valamennyi tranzakció jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan a Számvevőszék által levont pozitív következtetést, az egyetlen kivételt az IMI KV által az első pályázati felhíváshoz kapcsolódó követelések esetében az időközi kifizetésekkel kapcsolatban feltárt lényegi hibák képezik. A 2011. évi időközi kifizetések az IMI KV által 2011-ben folyósított összes kifizetésnek (74,3 millió EUR) a 20 %-át (15,2 millió EUR), az IMI KV által a kedvezményezettek javára teljesített összes kifizetésnek (69,0 millió EUR) pedig a 22 %-át tették ki.

Ezen túlmenően, nem vitatva az IMI KV-ra irányuló első ellenőrzéseken alapuló hibaarány Számvevőszék általi számítását, a szóban forgó véglegesített utólagos ellenőrzések során feltárt, illetve fennmaradó hibaarány – az IMI KV utólagos ellenőrzési stratégiájában meghatározott módszer alkalmazásával – 2012 szeptemberében 4,58 %, illetve 3,72 % volt. Ez az eredmény viszonylag kevés lezárt ellenőrzésen alapul, és azon első IMI-projektek új vagy nem ellenőrzött kedvezményezettjeire összpontosul, amelyeknél magasabb hibaarányra lehet számítani.

2011 volt az előzetes és utólagos kontrollmechanizmus alkalmazásának első teljes éve; a számvevőszéki ellenőrzések rögtön az 1. pályázati felhíváshoz kapcsolódó első költségigénylések jóváhagyását és kifizetését követően megkezdődtek. A Számvevőszék által a korlátozó vélemény alapjaként közölt hibákat az IMI KV saját belsőkontroll-rendszere tárta fel, ez pedig önmagában bizonyítja ennek a folyamatnak az eredményességét. Ráadásul az, hogy az IMI KV stratégiája és műveletei több évre szólnak, egyben azt is jelenti, hogy még több időre van szükség ahhoz, hogy az említett kontrollmechanizmusok hatásáról teljes körű értékelés készülhessen.

Az IMI KV mindazonáltal elismeri a támogatások irányításához kapcsolódó kockázatokat, emellett előzetesen és utólagosan is megfelelő intézkedéseket hoz a véglegesített utólagos ellenőrzések során feltárt hibák utókövetése és kijavítása érdekében. Ezenkívül folyamatban van új kezdeményezések bevezetése, azzal a céllal, hogy az IMI KV projektjeinek meglévő és új résztvevői körében kiküszöbölhető legyen az ilyen hibák előfordulása. E kezdeményezések között szerepel az előzetes kontrollmechanizmusok további szigorítása, annak érdekében, hogy nagyobb arányban fel lehessen tárni és ki lehessen javítani a hibákat a költségigénylések jóváhagyása, a pénzügyi műhelytalálkozók szervezése, valamint olyan útmutatók kidolgozása előtt, amelyek azt célozzák, hogy a résztvevők jobban ismerjenek és megértsenek olyan kulcsfontosságú kérdéseket, mint a költségek támogathatósága és a benyújtott követelésekhez kapcsolódó, megfelelő alátámasztó dokumentumok tárolásának jelentősége. Ez azért különösen fontos, mert a résztvevők jelentős hányada kis- és középvállalkozás, és más jogalanyok nem ismerik az uniós kutatási programokat.

19. bekezdés

A költségvetés az elfogadott pénzügyi kimutatásokon alapult, végrehajtása pedig a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit követte. A költségvetésben működési költségekre előirányzott pénzeszközök nem tűntek el; az Európai Bizottság által fel nem használt pénzeszközöket kutatási tevékenységekre csoportosították át. Fontos szem előtt tartani azt is, hogy a működési költségekre szánt költségvetés 50 %-át az EFPIA-n keresztül finanszírozzák.

21. bekezdés

Az IMI KV több pályázati felhívás kiírásával 2012-ben eredményes intézkedéseket vezetett be az uniós finanszírozásra és az EFPIA-tagok ennek megfelelő természetbeni hozzájárulására vonatkozó kötelezettségvállalás növelésére és felgyorsítására. A közös vállalkozás 2012-ben eddig három pályázati felhívást írt ki, és 2012 végéig még egyet tervez, ezzel jelentős előrelépést tesz az IMI-program végrehajtása terén.

22. bekezdés

A „kutatási menetrend” című, 30-C2. fejezetre szánt teljes összeg (117 millió EUR) a helyes összeg, az eltérés az ABAC-rendszerben keletkezett műszaki hibából adódik, melynek elhárítása folyamatban van. Ami az engedélyezett átvitelt illeti, ezt kellően egyértelművé teszi az irányító testület határozatának preambuluma, amely kimondja, hogy az IMI KV-nak olyan működési kötelezettségvállalásai és kifizetési előirányzatai voltak, amelyeket nem használt fel a 2010-es pénzügyi év végén, és szükségesnek tartotta, hogy a törölt előirányzatot 2011 folyamán felhasználja. Az IMI KV mindazonáltal pontosítani fogja a határozat szövegét a jövőbeni átvitelek esetére.

23. bekezdés

A belsőkontroll-rendszer hivatalos értékelésével kapcsolatos munkát a belsőkontroll-koordinátor végezte el 2011 utolsó negyedévében, és az ügyvezető igazgató jelentésének jóváhagyása tette véglegessé 2012. február 13-án. Ez összhangban van a 15. belsőkontroll-szabványban előírtakkal és a 2011-re vonatkozó éves tevékenységi jelentés előkészületeivel. 2011-ben az IMI KV rendszeres időközönként hivatalosan felülvizsgálta a belsőkontroll-rendszerek végrehajtását is, egyrészt azzal, hogy 2011 februárjában elkészítette és jóváhagyta a 2011-es cselekvési tervet, másrészt azzal, hogy 2011 májusában és októberében frissítette azt.

24. bekezdés

A számvitelért felelős tisztviselő 2012. szeptember 27-i ajánlásainak figyelembevétele érdekében folyamatban van egy cselekvési terv kidolgozása.

25. bekezdés

Az IMI KV projektjeiben részt vevő EFPIA-tagok 2012 februárjában – azt követően, hogy az irányító testület 2011. november 11-én jóváhagyta a módszertant – benyújtották a természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó első nyilatkozataikat. E nyilatkozatok és a hitelesített módszerek előzetes értékelésén kívül a természetbeni hozzájárulások első utólagos ellenőrzésére 2012-ben kerül sor.

26–28. bekezdés

A 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó, összehangolt IAS/IAC stratégiai ellenőrzési tervet az irányító testület 2011. november 3-án hagyta jóvá. A terv a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) és az IMI KV belső ellenőrzési egysége (IAC) által közösen végzett átfogó kockázatértékelésen alapult, véglegesítésére 2011 szeptemberében került sor. Az IMI KV belső ellenőrzési egysége 2011 folyamán ezenkívül számos belső ellenőrzési tanácsadási kötelezettséget is vállalt az IMI KV irányítási, belsőkontroll- és kockázatkezelési rendszereinek és folyamatainak fejlesztésével és megerősítésével kapcsolatban.

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2012 második negyedévében végezte az első belső ellenőrzést, a zárójelentést a Bizottság júliusban adta ki és továbbította az ügyvezető igazgatónak és az irányító testületnek. Ez az átfogó belső ellenőrzés a tárgyalásokra, a támogatási megállapodások előkészítésére és az IMI KV előfinanszírozási alfolyamataira összpontosított.

Az IMI KV pénzügyi szabályzatában a belső ellenőrzés szerepe megfelelően módosulni fog, hogy tükrözze a köz- és a magánszféra közötti partnerségek költségvetési mintarendeletének követelményeit; ezt a rendeletet az Európai Bizottság várhatóan 2013-ban lépteti életbe.

29. bekezdés

Az irányító testület által 2011. november 11-én jóváhagyott, felülvizsgált támogatási mintamegállapodásban az EFPIA-vállalatok természetbeni hozzájárulásaival kapcsolatban meghatározott rendelkezések összhangban vannak az IMI KV-t létrehozó 73/2008/EK tanácsi rendelet 12. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott paraméterekkel.

Mindazonáltal, mivel ez alapvetően elvi kérdés, az IMI KV most szakvéleményt kér az Európai Bizottságtól azzal kapcsolatban, hogy az Európai Számvevőszék jogosult-e ellenőrizni azoknak az EFPIA-vállalatoknak a természetbeni hozzájárulását, amelyek nem részesülnek az IMI KV-nak juttatott finanszírozásból.

31. bekezdés

2011-ben jelentős előrelépés történt az IMI KV üzletmenet-folytonossági tervének és a katasztrófaelhárítási tervének előkészítése érdekében. Azóta az IMI KV mindkettőt véglegesítette és 2012 első negyedévére bevezette.

32. bekezdés

2011 novemberében utólagos ellenőrzések indultak, és 2012 februárjában a folyamatban lévő ellenőrzések alapján nem volt olyan jel, amely ésszerűen indokolt volna fenntartást.

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/36

---

JELENTÉS

a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/05

BEVEZETÉS

| 1. | A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER (1) Európai Közös Vállalkozást 2007 márciusában hozták létre (2) 35 éves időtartamra. Bár a fő magfúziós létesítményeket a franciaországi Cadarache-ban fogják kiépíteni, a Közös Vállalkozás székhelye Barcelonában van. |
| --- | --- |

1.

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER (1) Európai Közös Vállalkozást 2007 márciusában hozták létre (2) 35 éves időtartamra. Bár a fő magfúziós létesítményeket a franciaországi Cadarache-ban fogják kiépíteni, a Közös Vállalkozás székhelye Barcelonában van.

| 2. | A Közös Vállalkozás feladatai (3):






  a) | biztosítja az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez (4); |
| --- | --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás feladatai (3):

a)

biztosítja az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez (4);

| b) | biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez (kiegészítő közös kutatás a magfúzió területén) a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

b)

biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez (kiegészítő közös kutatás a magfúzió területén) a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében;

| c) | programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében.

| 3. | A Közös Vállalkozás tagjai: az Euratom, amelyet az Európai Bizottság képvisel, az Euratom tagállamai, valamint azok a harmadik országok, amelyek a szabályozott magfúzió területén együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal és kifejezték igényüket a Közös Vállalkozásban tagként való részvételre (2011. december 31.: Svájc). |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás tagjai: az Euratom, amelyet az Európai Bizottság képvisel, az Euratom tagállamai, valamint azok a harmadik országok, amelyek a szabályozott magfúzió területén együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal és kifejezték igényüket a Közös Vállalkozásban tagként való részvételre (2011. december 31.: Svájc).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 4. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

4.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 5. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás éves beszámolóját (5), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (7) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

5.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás éves beszámolóját (5), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (7) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 6. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

6.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 7. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (9). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (10), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (11). |
| --- | --- |

7.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (9). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (10), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (11).

Az ellenőr felelőssége

| 8. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 9. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (12) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az éves beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (12) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy az éves beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | A Számvevőszék véleménye szerint a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék véleménye szerint a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 14. | Az alábbi 15–32. bekezdésben foglalt megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

14.

Az alábbi 15–32. bekezdésben foglalt megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 15. | A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,7 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 85,7 % volt. Az operatív tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokból (611 millió EUR) 42 %-ot közvetlen egyéni kötelezettségvállalás alapján, míg a fennmaradó 58 %-ot globális kötelezettségvállalások alapján használták fel. |
| --- | --- |

15.

A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,7 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 85,7 % volt. Az operatív tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokból (611 millió EUR) 42 %-ot közvetlen egyéni kötelezettségvállalás alapján, míg a fennmaradó 58 %-ot globális kötelezettségvállalások alapján használták fel.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 16. | A Számvevőszék korábban már beszámolt arról, hogy a Közös Vállalkozás nem alakította ki és helyezte működésbe teljes körűen a pénzügyi szabályzata által előírt belsőkontroll-rendszereket (13). 2010. május 31-én a Közös Vállalkozás belső ellenőre jelentést adott ki, amely felvetette, hogy gondok vannak a pénzügyi folyamatokkal és a feladatok elkülönítésével. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék korábban már beszámolt arról, hogy a Közös Vállalkozás nem alakította ki és helyezte működésbe teljes körűen a pénzügyi szabályzata által előírt belsőkontroll-rendszereket (13). 2010. május 31-én a Közös Vállalkozás belső ellenőre jelentést adott ki, amely felvetette, hogy gondok vannak a pénzügyi folyamatokkal és a feladatok elkülönítésével.

| 17. | Ezt követően az igazgatótanács 2010 júniusában elfogadott egy irányításfejlesztési tervet, továbbá egy javaslatot a szervezeti felépítés átalakítására, és a pénzügyi folyamatok megszilárdítására vonatkozóan. Noha jelentős előrelépések történtek (14), még egy sor feladatot végre kell hajtani:






  — | mindeddig nem hoztak létre egy a költségvetési, a pénzügyi és az operatív információk kezelésére szolgáló integrált eszközt, |
| --- | --- | --- |

17.

Ezt követően az igazgatótanács 2010 júniusában elfogadott egy irányításfejlesztési tervet, továbbá egy javaslatot a szervezeti felépítés átalakítására, és a pénzügyi folyamatok megszilárdítására vonatkozóan. Noha jelentős előrelépések történtek (14), még egy sor feladatot végre kell hajtani:

—

mindeddig nem hoztak létre egy a költségvetési, a pénzügyi és az operatív információk kezelésére szolgáló integrált eszközt,

| — | a projekt- és költségvetés-végrehajtás monitoringját végző irányítási rendszer működésbe lépése 2012 harmadik negyedévére várható, |
| --- | --- |

—

a projekt- és költségvetés-végrehajtás monitoringját végző irányítási rendszer működésbe lépése 2012 harmadik negyedévére várható,

| — | a mögöttes rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi validálása még nem fejeződött be, és azt 2012-ben folytatni kell (15), |
| --- | --- |

—

a mögöttes rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi validálása még nem fejeződött be, és azt 2012-ben folytatni kell (15),

| — | a támogatásokra és az operatív szerződésekre vonatkozó átfogó utólagos ellenőrzési stratégia elfogadása még nem történt meg (lásd: 22. és 23. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a támogatásokra és az operatív szerződésekre vonatkozó átfogó utólagos ellenőrzési stratégia elfogadása még nem történt meg (lásd: 22. és 23. bekezdés),

| — | a pénzügyi folyamatokra, a támogatások kezelésére és a szakértői szerződésekre vonatkozó belső ellenőrzések alapján a Közös Vállalkozás által elfogadott cselekvési tervek végrehajtása nem történt meg teljes mértékben (16), |
| --- | --- |

—

a pénzügyi folyamatokra, a támogatások kezelésére és a szakértői szerződésekre vonatkozó belső ellenőrzések alapján a Közös Vállalkozás által elfogadott cselekvési tervek végrehajtása nem történt meg teljes mértékben (16),

| — | a vállalkozás szintjén nem végeztek kockázatkezelési eljárást. |
| --- | --- |

—

a vállalkozás szintjén nem végeztek kockázatkezelési eljárást.

Beszerzések és támogatások

| 18. | Amint azt a Számvevőszék 2010-es jelentésében (17) kiemelte, a Közös Vállalkozásnak még inkább törekednie kell a verseny növelésére. A 2011-ben indított operatív beszerzési eljárásokra továbbra is kevés ajánlat érkezett (18), általában kettő; a támogatásokra pedig felhívásonként átlagban csak egy pályázat érkezett. |
| --- | --- |

18.

Amint azt a Számvevőszék 2010-es jelentésében (17) kiemelte, a Közös Vállalkozásnak még inkább törekednie kell a verseny növelésére. A 2011-ben indított operatív beszerzési eljárásokra továbbra is kevés ajánlat érkezett (18), általában kettő; a támogatásokra pedig felhívásonként átlagban csak egy pályázat érkezett.

| 19. | Egy esetben a nyílt eljárás törlése és helyette tárgyalásos eljárás alkalmazása nem volt kellően indokolt. Egy másik esetben a Közös Vállalkozás úgy döntött, hogy két olyan céggel kezdeményez tárgyalást, amelyek nyílt eljárás keretében nyújtottak be pályázatot (noha az egyik cég technikailag nem volt megfelelő). Egy harmadik esetben sem a tárgyalásos eljárás alkalmazása, sem a szerződéses mennyiség, illetve ár nem volt kellően indokolt. |
| --- | --- |

19.

Egy esetben a nyílt eljárás törlése és helyette tárgyalásos eljárás alkalmazása nem volt kellően indokolt. Egy másik esetben a Közös Vállalkozás úgy döntött, hogy két olyan céggel kezdeményez tárgyalást, amelyek nyílt eljárás keretében nyújtottak be pályázatot (noha az egyik cég technikailag nem volt megfelelő). Egy harmadik esetben sem a tárgyalásos eljárás alkalmazása, sem a szerződéses mennyiség, illetve ár nem volt kellően indokolt.

| 20. | A Számvevőszék ellenőrzése megerősítette a 2011-ben a beszerzés területén végzett belső ellenőrzés megállapításait, nevezetesen az alábbiakat:






  — | az előzetes tájékoztató eszközét nem arra használták, hogy nagyobb előzetes nyilvánosságot biztosítson a pályázatkiírások megjelenése előtt (19), |
| --- | --- | --- |

20.

A Számvevőszék ellenőrzése megerősítette a 2011-ben a beszerzés területén végzett belső ellenőrzés megállapításait, nevezetesen az alábbiakat:

—

az előzetes tájékoztató eszközét nem arra használták, hogy nagyobb előzetes nyilvánosságot biztosítson a pályázatkiírások megjelenése előtt (19),

| — | nincs rendszer a szerződéses előírásokban történt változások követésére és kezelésére, és így a költségeket érintő eltérések azonosítására és orvoslására sem, |
| --- | --- |

—

nincs rendszer a szerződéses előírásokban történt változások követésére és kezelésére, és így a költségeket érintő eltérések azonosítására és orvoslására sem,

| — | a közbeszerzési eljárás időtartama gyakran túl hosszúra nyúlik, és a pályázati dokumentumok elkészítése nem mindig hatékony; |
| --- | --- |

—

a közbeszerzési eljárás időtartama gyakran túl hosszúra nyúlik, és a pályázati dokumentumok elkészítése nem mindig hatékony;

| — | a költségbecsléseket nem dokumentálják megfelelően. |
| --- | --- |

—

a költségbecsléseket nem dokumentálják megfelelően.

| 21. | Az ellenőrzés arra is rámutatott, hogy a szerződések, illetve támogatási megállapodások keretében folyósított kifizetésekre irányuló előzetes kontrolleljárások dokumentálása nem megfelelő (20). |
| --- | --- |

21.

Az ellenőrzés arra is rámutatott, hogy a szerződések, illetve támogatási megállapodások keretében folyósított kifizetésekre irányuló előzetes kontrolleljárások dokumentálása nem megfelelő (20).

A beszerzésekre és a támogatásokra vonatkozó minőségbiztosítási ellenőrzések és utólagos ellenőrzések

| 22. | A Közös Vállalkozás rendszert dolgozott ki a vállalkozók szintjén történő ellenőrzések elvégzéséhez (21), amelyek célja a minőségbiztosítási előírások betartásának vizsgálata (22). Ezeknek az ellenőrzéseknek a hatóköre azonban nem terjed ki a szerződések végrehajtásának pénzügyi szempontjaira. |
| --- | --- |

22.

A Közös Vállalkozás rendszert dolgozott ki a vállalkozók szintjén történő ellenőrzések elvégzéséhez (21), amelyek célja a minőségbiztosítási előírások betartásának vizsgálata (22). Ezeknek az ellenőrzéseknek a hatóköre azonban nem terjed ki a szerződések végrehajtásának pénzügyi szempontjaira.

| 23. | 2011-ben a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzéseket indított el az odaítélt támogatások felhasználásának jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Vannak pozitív fejlemények (23), ám a Közös Vállalkozás még továbbra sem rendelkezik utólagos kontrollstratégiával. Egy ilyen stratégiának ki kell terjednie a támogatási szerződések és a közbeszerzési szerződések végrehajtására is. |
| --- | --- |

23.

2011-ben a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzéseket indított el az odaítélt támogatások felhasználásának jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Vannak pozitív fejlemények (23), ám a Közös Vállalkozás még továbbra sem rendelkezik utólagos kontrollstratégiával. Egy ilyen stratégiának ki kell terjednie a támogatási szerződések és a közbeszerzési szerződések végrehajtására is.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika

| 24. | 2012. március 28-án az igazgatótanács elfogadta a Közös Vállalkozás szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével kapcsolatos politikáját. Az ellenőrzéskor (2012. április) a politika alkalmazásának a Közös Vállalkozás alapszabálya által előírt (24) részletes szabályait azonban még nem dolgozták ki. |
| --- | --- |

24.

2012. március 28-án az igazgatótanács elfogadta a Közös Vállalkozás szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével kapcsolatos politikáját. Az ellenőrzéskor (2012. április) a politika alkalmazásának a Közös Vállalkozás alapszabálya által előírt (24) részletes szabályait azonban még nem dolgozták ki.

| 25. | Az igazgatótanács mindeddig nem fogadta el az alapszabály által előírt iparpolitikát (25). |
| --- | --- |

25.

Az igazgatótanács mindeddig nem fogadta el az alapszabály által előírt iparpolitikát (25).

A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése

| 26. | A 2011-es hozzájárulásokat 12 tag fizette be késedelmesen. |
| --- | --- |

26.

A 2011-es hozzájárulásokat 12 tag fizette be késedelmesen.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 27. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot, valamint a 2012–2014-es időszakra szóló koordinált stratégiai ellenőrzési tervet az igazgatótanács 2011. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát ennek megfelelően módosították a keretrendeletnek (26) a Bizottság belső ellenőrének a hatáskörét is szabályozó rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a feladatait ismertető szabályzatot, valamint a 2012–2014-es időszakra szóló koordinált stratégiai ellenőrzési tervet az igazgatótanács 2011. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát ennek megfelelően módosították a keretrendeletnek (26) a Bizottság belső ellenőrének a hatáskörét is szabályozó rendelkezéseivel.

Pénzügyi szabályzat és végrehajtási szabályok

| 28. | A Számvevőszék 2008. október 9-én adta ki 4/2008. sz. véleményét a Fusion for Energy (F4E) pénzügyi szabályzatáról. A vélemény 50 ajánlást fogalmazott meg. 2011. június 1-jei ülésén a Közös Vállalkozás igazgatótanácsa úgy döntött, hogy túlnyomórészt elfogadja a Számvevőszék észrevételeit (37 ajánlatot fogadott el teljes mértékben, 11-et hozzáfűzésekkel és mindössze kettőt utasított el), és pénzügyi szabályzatát ennek értelmében módosította (27). |
| --- | --- |

28.

A Számvevőszék 2008. október 9-én adta ki 4/2008. sz. véleményét a Fusion for Energy (F4E) pénzügyi szabályzatáról. A vélemény 50 ajánlást fogalmazott meg. 2011. június 1-jei ülésén a Közös Vállalkozás igazgatótanácsa úgy döntött, hogy túlnyomórészt elfogadja a Számvevőszék észrevételeit (37 ajánlatot fogadott el teljes mértékben, 11-et hozzáfűzésekkel és mindössze kettőt utasított el), és pénzügyi szabályzatát ennek értelmében módosította (27).

| 29. | A Számvevőszék véleménye szerint azonban a Közös Vállalkozás végrehajtási szabályainak néhány rendelkezése (28) megfelelő indoklás nélkül eltér az Unió általános költségvetési rendeletének végrehajtási szabályaitól. |
| --- | --- |

29.

A Számvevőszék véleménye szerint azonban a Közös Vállalkozás végrehajtási szabályainak néhány rendelkezése (28) megfelelő indoklás nélkül eltér az Unió általános költségvetési rendeletének végrehajtási szabályaitól.

Uniós hozzájárulás az ITER építési szakaszához

| 30. | 2010 júliusában (29) a Tanács elfogadta a Közös Vállalkozás építési szakaszhoz való hozzájárulására vonatkozó felülvizsgált költségbecslést; ennek összege a kezdeti költségbecslés kétszerese, 6,6 milliárd EUR volt (2008-as értéken). A belső ellenőr beszámolója szerint (30) a Közös Vállalkozás még nem rendelkezik olyan eszközzel, amellyel szabályosan felügyelhetné a becslések érvényességét és beszámolhatna az esetleges eltérésekről. |
| --- | --- |

30.

2010 júliusában (29) a Tanács elfogadta a Közös Vállalkozás építési szakaszhoz való hozzájárulására vonatkozó felülvizsgált költségbecslést; ennek összege a kezdeti költségbecslés kétszerese, 6,6 milliárd EUR volt (2008-as értéken). A belső ellenőr beszámolója szerint (30) a Közös Vállalkozás még nem rendelkezik olyan eszközzel, amellyel szabályosan felügyelhetné a becslések érvényességét és beszámolhatna az esetleges eltérésekről.

A korábbi észrevételek hasznosulása

Az ITER-projekt finanszírozásának helyzete (2012–2013)

| 31. | 2011. december 1-jén a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság megállapodást kötött arról, hogy az ITER-projekt számára a 2012–2013-as időszakban 1 300 millió EUR összegű további költség finanszírozását biztosítják (31). |
| --- | --- |

31.

2011. december 1-jén a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság megállapodást kötött arról, hogy az ITER-projekt számára a 2012–2013-as időszakban 1 300 millió EUR összegű további költség finanszírozását biztosítják (31).

Befogadási megállapodás

| 32. | A Spanyol Királysággal 2007. június 28-án aláírt befogadási megállapodás értelmében az állandó irodahelyiségeket 2010 júniusáig kellett volna a Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátani. Az ellenőrzés idejéig (2012. április) azonban ez még nem történt meg. |
| --- | --- |

32.

A Spanyol Királysággal 2007. június 28-án aláírt befogadási megállapodás értelmében az állandó irodahelyiségeket 2010 júniusáig kellett volna a Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátani. Az ellenőrzés idejéig (2012. április) azonban ez még nem történt meg.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2012. november 15-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  ITER: Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktor (International Thermonuclear Experimental Reactor).

1

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozat (HL L 90., 2007.3.30., 58. o.).

2

(3)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

3

melléklet

(4)  Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét 2007 októberében hozták létre egy 35 éves kezdeti időszakra az ITER-projekt megvalósítása érdekében, amelynek célja, hogy demonstrálja a fúziós energia elméleti és gyakorlati felhasználhatóságát. Tagjai: az Euratom, a Kínai Népköztársaság, az Indiai Köztársaság, Japán, a Koreai Köztársaság, az Orosz Föderáció és az Amerikai Egyesült Államok.

4

(5)  A Számvevőszék 2012. március 1-jén kapta meg az előzetes éves beszámolót. A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok felhasználási arányát.

5

(6)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

6

(7)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

7

(8)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

8

(9)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

9

(10)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

10

(11)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

11

(12)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

12

(13)  A 2009-es jelentés 21. bekezdése említést tett a Közös Vállalkozás szervezeti felépítésének átszervezéséről, amelynek következtében a Számvevőszék megítélése szerint felvetődik a kérdés, hogy megvalósul-e a pénzügyi és az operatív feladatok szükséges elkülönítése.

13

(14)  2011 során az ITER-ért felelős szervezeti egység vezetőjének, valamint az igazgatási, illetve a költségvetési és pénzügyi osztály vezetőjének a kiválasztása és kinevezése is megtörtént. A projektcsoport-vezetők kinevezése, valamint az ABAC-szerződéseket kezelő rendszer bevezetése 2012 áprilisáig majdnem teljes mértékben megtörtént, és a pénzügyi folyamatok, valamint az igazgatási és pénzügyi kézikönyv elkészítése lezárult.

14

(15)  A mögöttes rendszerek számvitelért felelős tisztviselő általi validálásának a Közös Vállalkozás legfontosabb kontrollmechanizmusainak tranzakcióiból vett mintán végzett közvetlen tesztelésről is tartalmaznia kell információkat.

15

(16)  A pénzügyi folyamatokra, a támogatások kezelésére és a szakértői szerződésekre vonatkozó belső ellenőrzések alapján a Közös Vállalkozás 2010. június 30-án, 2011. február 14-én és 2011. november 19-én cselekvési terveket fogadott el.

16

(17)  A 2010-es számvevőszéki jelentés 20. bekezdése utalt a beszerzésekkel és a támogatásokkal kapcsolatban a verseny alacsony szintjére.

17

(18)  A Közös Vállalkozás nagy arányban alkalmazott tárgyalásos eljárásokat is (a 2011-ben aláírt operatív szerződések kb. kétharmadát illetően, kivéve a keretszerződéseket).

18

(19)  A Közös Vállalkozás végrehajtási szabályainak 107. cikke szerint az előzetes tájékoztató hirdetményben a Közös Vállalkozás tájékoztató jelleggel közölheti azon szerződések és keretszerződések becsült összértékét szolgáltatási kategória vagy termékcsoport szerint, illetve azon kivitelezési szerződések lényeges elemeit, amelyeket meghívásos eljárásban, vagy versenytárgyalás keretében egy költségvetési évben odaítélni szándékozik.

19

(20)  Például nincs dokumentálva az, hogy a pénzügyi ellenőr megvizsgálta a műszaki átvételi jelentéseket.

20

(21)  A 2011-ben végzett 18 minőségügyi ellenőrzésből 15 ellenőrzést zártak le 2012 májusáig. Az ellenőrzések mindössze egy projekt teljesítményét nem ítélték kielégítőnek, hét esetben állapították meg az eljárások be nem tartását, és 139 területről ítélték úgy, hogy tökéletesítésre szorulnak.

21

(22)  Az ellenőrzések hatókörébe tartozik a minőségi terv, a meg nem felelések, a beszerzés-ellenőrzés és az alvállalkozói szerződések kezelése, a dokumentáció és az adatkezelés, a változások és az eltérések kezelése, az építési munkák minőség-ellenőrzési terve, a projektek részletes ütemterve, a műszaki munkákkal kapcsolatos szerződésekre vonatkozó kockázatkezelési és minőség-ellenőrzési terv.

22

(23)  2011 novemberében új tagot neveztek ki a belsőkontroll-részlegbe, akinek konkrét feladata egy, a beszerzések és a támogatások utólagos kontrolljainak elvégzésére szolgáló eljárás létrehozása volt. Az F4E szintén csatlakozni fog az utólagos ellenőrzésekre vonatkozó bizottsági keretszerződéshez.

23

(24)  A 2007/198/Euratom határozat mellékletében foglalt alapszabály 8. cikkének (4) bekezdése szerint „az igazgató szabályokat dolgoz ki a szellemi tulajdonjogokról és az iparpolitikáról, valamint az információk terjesztéséről”.

24

(25)  A 2007/198/Euratom határozat mellékletében foglalt alapszabály 6. cikkének (3) bekezdése szerint „az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben szabályokat fogad el az iparpolitika, a szellemi tulajdonjogok és az ismeretterjesztés körében”.

25

(26)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet.

26

(27)  A Fusion for Energy Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 2011. november 25-i második módosítása.

27

(28)  A 80. és a 100. cikkben szereplő küszöbértékek, a 96. cikk szerinti versenypárbeszéd, valamint a pályázatbontó bizottság 119. és 120. cikk szerinti összetétele.

28

(29)  Az ITER helyzetéről szóló 2010. július 7-i tanácsi következtetések (Hiv.: 11902/10).

29

(30)  A belső ellenőr jelentése a közbeszerzések előkészítéséről, 2012. január 13.

30

(31)  HL L 4., 2012.1.7., 12. o.

31

---

MELLÉKLET

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (Barcelona)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (kivonat az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 45. és 49. cikkéből) | Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Közös Vállalkozásokról szóló V. fejezete, különösen:
  45. cikk:

  „Az atomenergia fejlesztése szempontjából a Közösségben alapvető jelentőséggel bíró vállalkozások Közös Vállalkozásokként hozhatók létre jelen Szerződés értelmében, a következő cikkeknek megfelelően”.

  49. cikk:

  „A Közös Vállalkozásokat tanácsi határozattal hozzák létre. A Közös Vállalkozások jogi személyiséggel rendelkeznek.” |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 2007/198/Euratom határozata) | Célkitűzések







  — | Biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(kivonat az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 45. és 49. cikkéből)

Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Közös Vállalkozásokról szóló V. fejezete, különösen:

45. cikk:

„Az atomenergia fejlesztése szempontjából a Közösségben alapvető jelentőséggel bíró vállalkozások Közös Vállalkozásokként hozhatók létre jelen Szerződés értelmében, a következő cikkeknek megfelelően”.

49. cikk:

„A Közös Vállalkozásokat tanácsi határozattal hozzák létre. A Közös Vállalkozások jogi személyiséggel rendelkeznek.”

A Közös Vállalkozás hatásköre

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 2007/198/Euratom határozata)

(a Tanács 2007/198/Euratom határozata)

Célkitűzések

Célkitűzések

—

Biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez,

| — | biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében, |
| --- | --- |

—

biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében,

| — | programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

—

programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) megépítésének előkészítése érdekében.

Feladatok

Feladatok

| — | Felügyeli az ITER-projekt megvalósítására kijelölt helyszín előkészítését, |
| --- | --- |

—

Felügyeli az ITER-projekt megvalósítására kijelölt helyszín előkészítését,

| — | alkatrészeket, berendezéseket, anyagokat és egyéb erőforrásokat bocsát az ITER-szervezet rendelkezésére, |
| --- | --- |

—

alkatrészeket, berendezéseket, anyagokat és egyéb erőforrásokat bocsát az ITER-szervezet rendelkezésére,

| — | kezeli az ITER-szervezettel kötött beszerzéseket és különösen az ezekhez társuló minőségbiztosítási eljárásokat, |
| --- | --- |

—

kezeli az ITER-szervezettel kötött beszerzéseket és különösen az ezekhez társuló minőségbiztosítási eljárásokat,

| — | előkészíti és összehangolja az Euratom részvételét az ITER-projekt tudományos és műszaki hasznosításában, |
| --- | --- |

—

előkészíti és összehangolja az Euratom részvételét az ITER-projekt tudományos és műszaki hasznosításában,

| — | az Euratom által az ITER-szervezetnek nyújtandó hozzájárulás támogatásaként koordinálja a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket, |
| --- | --- |

—

az Euratom által az ITER-szervezetnek nyújtandó hozzájárulás támogatásaként koordinálja a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket,

| — | rendelkezésre bocsátja az Euratom pénzügyi hozzájárulását az ITER-szervezethez, |
| --- | --- |

—

rendelkezésre bocsátja az Euratom pénzügyi hozzájárulását az ITER-szervezethez,

| — | kialakítja az ITER-szervezet humánerőforrásokkal való ellátásához szükséges kereteket, |
| --- | --- |

—

kialakítja az ITER-szervezet humánerőforrásokkal való ellátásához szükséges kereteket,

| — | kapcsolatot tart az ITER-szervezettel és az ITER-megállapodás végrehajtása érdekében egyéb tevékenységeket végez. |
| --- | --- |

—

kapcsolatot tart az ITER-szervezettel és az ITER-megállapodás végrehajtása érdekében egyéb tevékenységeket végez.

Irányítás

Irányítás

Igazgatótanács

Igazgatótanács

Az igazgatótanács a kitűzött célok megvalósítását illetően felügyeli a Közös Vállalkozást, és a Közös Vállalkozás tevékenységei során gondoskodik a Közös Vállalkozás és tagjai szoros együttműködéséről.

Iroda

Iroda

Az elnökség a Fusion for Energy (F4E) igazgatótanácsának alárendelt testület, és támogatást nyújt az igazgatótanács, az F4E-bizottságok és az F4E vezetése közötti kommunikációhoz és koordinációhoz.

Igazgatási és pénzügyi bizottság

Igazgatási és pénzügyi bizottság

Az igazgatási és pénzügyi bizottság segíti az igazgatótanácsot az ITER-rel, a „tágabb megközelítéssel” és a demonstrációs fúziós reaktor (DEMO) előkészítésével kapcsolatos igazgatási és pénzügyi kérdésekben.

Ellenőrző bizottság

Ellenőrző bizottság

Az ellenőrző bizottság az igazgatótanács tanácsadó bizottsága, amely a pénzügyi beszámolás és számvitel, az irányítás, a belsőkontroll- és kockázatkezelés, valamint a külső ellenőrzés és belső ellenőrzés témaköreivel foglalkozik.

Végrehajtó bizottság

Végrehajtó bizottság

A végrehajtó bizottság segíti az igazgatótanácsot döntései előkészítésében és ellátja az igazgatótanács által ráruházott más feladatokat.

Műszaki tanácsadó bizottság

Műszaki tanácsadó bizottság

A műszaki tanácsadó bizottság szükség szerint tanácsokat ad az igazgatótanácsnak és az igazgatónak a projektterv, valamint a munkatervek elfogadásához és végrehajtásához.

Igazgató

Igazgató

Az igazgató a Közös Vállalkozás napi szintű vezetéséért felelős vezető tisztségviselő és a Közös Vállalkozás jogi képviselője.

Külső ellenőrzés

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Belső ellenőrzés

Belső ellenőrzés

2009. július 1-je óta.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

Költségvetés

Költségvetés

263,57 millió EUR, amelynek 93 %-át fedezi közösségi hozzájárulás

Létszám 2011. december 31-én

Létszám 2011. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 239, ebből betöltött: 211;

Egyéb alkalmazottak:

| — | Kirendelt nemzeti szakértők: 5 |
| --- | --- |

—

Kirendelt nemzeti szakértők: 5

| — | Szerződéses alkalmazottak: 99 |
| --- | --- |

—

Szerződéses alkalmazottak: 99

| — | Helyi alkalmazottak: n.a. |
| --- | --- |

—

Helyi alkalmazottak: n.a.

Teljes alkalmazotti létszám: 315

Amely (hozzávetőlegesen) a következőképpen oszlik meg:

| — | Operatív feladatok: 160 |
| --- | --- |

—

Operatív feladatok: 160

| — | Adminisztratív feladatok: 115 |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok: 115

| — | Vegyes feladatok: 40 |
| --- | --- |

—

Vegyes feladatok: 40

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

| — | Operatív szerződések: 38 szerződést ítéltek oda, összesen 163,556 millió EUR értékben |
| --- | --- |

—

Operatív szerződések: 38 szerződést ítéltek oda, összesen 163,556 millió EUR értékben

| — | Adminisztratív szerződések: 17 szerződést ítéltek oda (ebből 7 közös beszerzés), összesen 5,162 millió EUR értékben |
| --- | --- |

—

Adminisztratív szerződések: 17 szerződést ítéltek oda (ebből 7 közös beszerzés), összesen 5,162 millió EUR értékben

| — | Támogatások: 22 szerződést ítéltek oda, összesen 13,061 millió EUR értékben |
| --- | --- |

—

Támogatások: 22 szerződést ítéltek oda, összesen 13,061 millió EUR értékben

| — | A költségvetés végrehajtása:






  — | kötelezettségvállalási előirányzatok: 99,7 % (operatív előirányzatok: 99,7 %; igazgatási előirányzatok: 98,7 %) |
| --- | --- | --- |

—

A költségvetés végrehajtása:

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: 99,7 % (operatív előirányzatok: 99,7 %; igazgatási előirányzatok: 98,7 %)

| — | kifizetési előirányzatok: 85,7 % (operatív előirányzatok: 86,6 %; igazgatási előirányzatok: 79,6 %) |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: 85,7 % (operatív előirányzatok: 86,6 %; igazgatási előirányzatok: 79,6 %)

| — | Beszerzési megállapodások:






  — | 2 megállapodást kötöttek az ITER projekt számára (31,79 kIUA, azaz 50,135 millió EUR) (a tervezett európai természetbeni hozzájárulások teljes összege: 1 135,9 kIUA) |
| --- | --- | --- |

—

Beszerzési megállapodások:

—

2 megállapodást kötöttek az ITER projekt számára (31,79 kIUA, azaz 50,135 millió EUR) (a tervezett európai természetbeni hozzájárulások teljes összege: 1 135,9 kIUA)

| — | 10 megállapodást kötöttek a „tágabb megközelítés” projektjei számára (62,67 kBAUA, azaz 42,490 millió EUR) (az összes európai hozzájárulás tervezett összege: 236,4 kBAUA). |
| --- | --- |

—

10 megállapodást kötöttek a „tágabb megközelítés” projektjei számára (62,67 kBAUA, azaz 42,490 millió EUR) (az összes európai hozzájárulás tervezett összege: 236,4 kBAUA).

| — | Odaítélt ITER-hitelek: 35,551 kIUA (56,066 millió EUR) |
| --- | --- |

—

Odaítélt ITER-hitelek: 35,551 kIUA (56,066 millió EUR)

Forrás: a Közös Vállalkozástól származó adatok.

Forrás:

---

AZ F4E-NEK AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK VÉGLEGES JELENTÉSÉRE ADOTT VÁLASZAI AZ ITER FÚZIÓSENERGIA-FEJLESZTÉSI EURÓPAI KÖZÖS VÁLLALKOZÁS 2011-ES PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓ ÉVES BESZÁMOLÓJÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉS CÉLJÁRA

| 16. | Az F4E két különálló ellenőrzési szabálykörnyezetben működik: a) az uniós belső ellenőrzési szabványok; illetve b) az ITER-re kiterjedő minőségi követelmények, amelyeket az ITER projekt sikerének és a Francia Nukleáris Biztonsági Hatóság követelményeinek való megfelelés biztosítása céljából dolgoztak ki. Az F4E arra törekszik, hogy e szabványokat és követelményeket egyetlen, az egész F4E-re kiterjedő – az irányelveket, eljárásokat és folyamatokat magában foglaló – menedzsment rendszeren keresztül teljesítse. 2010 második felében az F4E igazgatója egy, a projektmenedzsmentre és egyéb kulcsfontosságú folyamatokra hangsúlyt helyező menedzsmentfejlesztési tervet dolgozott ki.
  Az F4E az ipari vagy projektmenedzsment szakismeretekkel rendelkező külső személyek segítségével már megtette a projektmenedzsment rendszer fejlesztésére irányuló főbb lépéseket. A fejlesztések lehetővé teszik majd a pontosabb költségvetési előrejelzést, az eltérések és kivételek hatékonyabb észlelését, valamint a költségvetés-végrehajtás optimalizálásának és az ITER építkezéshez való uniós hozzájárulás költségének a belefoglalása érdekében hozandó megelőző és korrekciós intézkedések azonosítását. A teljes végrehajtás 2012 végére várható.
  Azonkívül az F4E vezetősége választ adott az F4E belső ellenőrének és a Számvevőszéknek az ajánlásaira. A pénzügyi tevékenységeket átcsoportosították és megerősítették egy új – az ellenőrzési funkciókat (utólagos ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés, stb.) is magában foglaló – költségvetési és pénzügyi osztályban, míg az operatív és pénzügyi tevékenységeket elkülönítették. 2011-ben betöltésre került az összes felső- és középvezetői álláshely, valamint a költségvetési és pénzügyi osztály személyzetét magasan képzett, uniós tapasztalattal és tudással rendelkező ellenőrzéssel megbízott alkalmazottakkal erősítették meg.
  Ami a pénzügyi folyamatok ellenőrzését illeti, megjegyzendő, hogy 2012 első negyedévében a költségvetési és pénzügyi osztály a pénzügyi folyamatok ellenőrzésére vonatkozó cselekvési terv végrehajtási szintjével kapcsolatban önértékelést végzett. Az értékelés eredménye alapján a végrehajtás szintje megközelítőleg 86 % volt. |
| --- | --- |

16.

Az F4E két különálló ellenőrzési szabálykörnyezetben működik: a) az uniós belső ellenőrzési szabványok; illetve b) az ITER-re kiterjedő minőségi követelmények, amelyeket az ITER projekt sikerének és a Francia Nukleáris Biztonsági Hatóság követelményeinek való megfelelés biztosítása céljából dolgoztak ki. Az F4E arra törekszik, hogy e szabványokat és követelményeket egyetlen, az egész F4E-re kiterjedő – az irányelveket, eljárásokat és folyamatokat magában foglaló – menedzsment rendszeren keresztül teljesítse. 2010 második felében az F4E igazgatója egy, a projektmenedzsmentre és egyéb kulcsfontosságú folyamatokra hangsúlyt helyező menedzsmentfejlesztési tervet dolgozott ki.

Az F4E az ipari vagy projektmenedzsment szakismeretekkel rendelkező külső személyek segítségével már megtette a projektmenedzsment rendszer fejlesztésére irányuló főbb lépéseket. A fejlesztések lehetővé teszik majd a pontosabb költségvetési előrejelzést, az eltérések és kivételek hatékonyabb észlelését, valamint a költségvetés-végrehajtás optimalizálásának és az ITER építkezéshez való uniós hozzájárulás költségének a belefoglalása érdekében hozandó megelőző és korrekciós intézkedések azonosítását. A teljes végrehajtás 2012 végére várható.

Azonkívül az F4E vezetősége választ adott az F4E belső ellenőrének és a Számvevőszéknek az ajánlásaira. A pénzügyi tevékenységeket átcsoportosították és megerősítették egy új – az ellenőrzési funkciókat (utólagos ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés, stb.) is magában foglaló – költségvetési és pénzügyi osztályban, míg az operatív és pénzügyi tevékenységeket elkülönítették. 2011-ben betöltésre került az összes felső- és középvezetői álláshely, valamint a költségvetési és pénzügyi osztály személyzetét magasan képzett, uniós tapasztalattal és tudással rendelkező ellenőrzéssel megbízott alkalmazottakkal erősítették meg.

Ami a pénzügyi folyamatok ellenőrzését illeti, megjegyzendő, hogy 2012 első negyedévében a költségvetési és pénzügyi osztály a pénzügyi folyamatok ellenőrzésére vonatkozó cselekvési terv végrehajtási szintjével kapcsolatban önértékelést végzett. Az értékelés eredménye alapján a végrehajtás szintje megközelítőleg 86 % volt.

| 17. | Az F4E immár az új szervezeti felépítés szerint működik, amely projektközpontúbb, nagyobb fontosságot tulajdonít a pénzügyi szolgáltatásnak, valamint a középvezetői szintnek a megfelelő delegálások útján történő bevezetésével és új vezetők (igazgatási osztály vezetője, ITER osztály vezetője és költségvetési és pénzügyi osztály vezetője) felvételével megerősítette az F4E teljes irányítását. Ezenfelül:






  — | Számos fontos jelentés készült rutinszerűen, például a nagy közbeszerzések terén elért haladásról és a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- | --- |

17.

Az F4E immár az új szervezeti felépítés szerint működik, amely projektközpontúbb, nagyobb fontosságot tulajdonít a pénzügyi szolgáltatásnak, valamint a középvezetői szintnek a megfelelő delegálások útján történő bevezetésével és új vezetők (igazgatási osztály vezetője, ITER osztály vezetője és költségvetési és pénzügyi osztály vezetője) felvételével megerősítette az F4E teljes irányítását. Ezenfelül:

—

Számos fontos jelentés készült rutinszerűen, például a nagy közbeszerzések terén elért haladásról és a költségvetés végrehajtásáról.

| — | A 2011-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolásra jogosult tisztviselő először hagyta jóvá az alaprendszereket. Tekintettel a szervezeti felépítés megváltozására és az ellenőrzési szabálykörnyezet megerősítésére (2012-ben folyamatban) tervbe van véve a számviteli rendszer 2012. évi jóváhagyási gyakorlatának folytatása, ide értve egy teljes ellenőrzési próbát is. |
| --- | --- |

—

A 2011-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolásra jogosult tisztviselő először hagyta jóvá az alaprendszereket. Tekintettel a szervezeti felépítés megváltozására és az ellenőrzési szabálykörnyezet megerősítésére (2012-ben folyamatban) tervbe van véve a számviteli rendszer 2012. évi jóváhagyási gyakorlatának folytatása, ide értve egy teljes ellenőrzési próbát is.

| — | Az F4E által jelenleg kidolgozás alatt álló utólagos ellenőrzési stratégia részeként a minőség-ellenőrzés hatályát kiterjesztik a szerződések pénzügyi és szerződéses szempontjaink a vizsgálatára is. E vonatkozásban 2012 vége előtt próbagyakorlatra kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az F4E által jelenleg kidolgozás alatt álló utólagos ellenőrzési stratégia részeként a minőség-ellenőrzés hatályát kiterjesztik a szerződések pénzügyi és szerződéses szempontjaink a vizsgálatára is. E vonatkozásban 2012 vége előtt próbagyakorlatra kerül sor.

| — | A projektre vonatkozóan – az ITER projekttervében és a szélesebb megközelítési tevékenységekben – létezik kockázatkezelési stratégia, amelyet a partnerekkel együttműködve rendszeresen kezelnek a szervezeti szintű kockázatok vonatkozásában. Ezt a gyakorlatot 2012 elején vezették be, és az első eredményeket júniusban vitatta meg az igazgatótanács. A F4E mostanra véglegesítette, és jelenleg készíti az igazgatótanácsi üléseken a jövőben rendszeresen megvitatandó szervezeti kockázatokról és csökkentő intézkedésekről szóló igazgatótanácsi jelentést. |
| --- | --- |

—

A projektre vonatkozóan – az ITER projekttervében és a szélesebb megközelítési tevékenységekben – létezik kockázatkezelési stratégia, amelyet a partnerekkel együttműködve rendszeresen kezelnek a szervezeti szintű kockázatok vonatkozásában. Ezt a gyakorlatot 2012 elején vezették be, és az első eredményeket júniusban vitatta meg az igazgatótanács. A F4E mostanra véglegesítette, és jelenleg készíti az igazgatótanácsi üléseken a jövőben rendszeresen megvitatandó szervezeti kockázatokról és csökkentő intézkedésekről szóló igazgatótanácsi jelentést.

| 18. | Az F4E megjegyzi, hogy a Számvevőszék által a beérkezett ajánlatok átlagos számának a kiszámítására alkalmazott módszer nem veszi figyelembe a keretszerződéseket, ami által az ajánlatok átlagos száma 6, 8-ról 2, 4-re csökken.
  Az F4E emlékeztet arra, hogy a felhívásonként kapott javaslatok száma tevékenységi területének rendkívül összetett piacával függ össze. Ezzel kapcsolatban további magyarázatok a 29. bekezdésre adott válaszban találhatók. |
| --- | --- |

18.

Az F4E megjegyzi, hogy a Számvevőszék által a beérkezett ajánlatok átlagos számának a kiszámítására alkalmazott módszer nem veszi figyelembe a keretszerződéseket, ami által az ajánlatok átlagos száma 6, 8-ról 2, 4-re csökken.

Az F4E emlékeztet arra, hogy a felhívásonként kapott javaslatok száma tevékenységi területének rendkívül összetett piacával függ össze. Ezzel kapcsolatban további magyarázatok a 29. bekezdésre adott válaszban találhatók.

| 20. | Kihangsúlyozandó, hogy a közbeszerzés területén végzett ellenőrzés eredménye kielégítő volt, és az ajánlások eredményeképpen egy 40 intézkedésből álló cselekvési terv készült, amelyek végrehajtása jelenleg zajlik. |
| --- | --- |

20.

Kihangsúlyozandó, hogy a közbeszerzés területén végzett ellenőrzés eredménye kielégítő volt, és az ajánlások eredményeképpen egy 40 intézkedésből álló cselekvési terv készült, amelyek végrehajtása jelenleg zajlik.

| 21. | Az integrált menedzsment rendszerrel kapcsolatos munka részeként 2012-ben a monitoring és ellenőrzési rendszerek fejlesztésére kerül sor, amelyhez szigorúbb előzetes ellenőrzési eszközök is tartoznak. |
| --- | --- |

21.

Az integrált menedzsment rendszerrel kapcsolatos munka részeként 2012-ben a monitoring és ellenőrzési rendszerek fejlesztésére kerül sor, amelyhez szigorúbb előzetes ellenőrzési eszközök is tartoznak.

| 22. | Az F4E által jelenleg megvalósított utólagos ellenőrzési stratégia részeként a minőség-ellenőrzés hatálya ki fog terjedni a szerződések pénzügyi és szerződéses szempontjainak a vizsgálatára is. Ezzel kapcsolatban 2012 vége előtt próbagyakorlatra kerül sor. |
| --- | --- |

22.

Az F4E által jelenleg megvalósított utólagos ellenőrzési stratégia részeként a minőség-ellenőrzés hatálya ki fog terjedni a szerződések pénzügyi és szerződéses szempontjainak a vizsgálatára is. Ezzel kapcsolatban 2012 vége előtt próbagyakorlatra kerül sor.

| 23. | A 2011 folyamán lefolytatott pénzügyi ellenőrzés alkalmával nyert tapasztalatnak köszönhetően az F4E most abban a helyzetben van, hogy stratégiát alakíthat ki a közbeszerzésekkel és támogatásokkal kapcsolatos pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatban. Tekintve a támogatások korlátozott pénzügyi dimenzióit a rendes és működéssel kapcsolatos közbeszerzésekhez képest, a stratégia a közbeszerzések utólagos pénzügyi ellenőrzésére fog összpontosítani.
  Az utólagos ellenőrzések két típusát (minőségi és pénzügyi) egy szélesen integrált menedzsmentkeretbe foglalják, amely az ipari ellenőrzési szabálykörnyezetet – mint pl. az ISO követelményeket – az uniós szabálykörnyezet adminisztratívabb jellegű belső ellenőrzési szabványaival kombinálja. Az egész F4E-re kiterjedő integrált menedzsment rendszeren belül a minőségi ellenőrzéseket az általános ellenőrzési stratégiába integrálják, hogy a közbeszerzések vonatkozásában további ellenőrzési szintet biztosítsanak. |
| --- | --- |

23.

A 2011 folyamán lefolytatott pénzügyi ellenőrzés alkalmával nyert tapasztalatnak köszönhetően az F4E most abban a helyzetben van, hogy stratégiát alakíthat ki a közbeszerzésekkel és támogatásokkal kapcsolatos pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatban. Tekintve a támogatások korlátozott pénzügyi dimenzióit a rendes és működéssel kapcsolatos közbeszerzésekhez képest, a stratégia a közbeszerzések utólagos pénzügyi ellenőrzésére fog összpontosítani.

Az utólagos ellenőrzések két típusát (minőségi és pénzügyi) egy szélesen integrált menedzsmentkeretbe foglalják, amely az ipari ellenőrzési szabálykörnyezetet – mint pl. az ISO követelményeket – az uniós szabálykörnyezet adminisztratívabb jellegű belső ellenőrzési szabványaival kombinálja. Az egész F4E-re kiterjedő integrált menedzsment rendszeren belül a minőségi ellenőrzéseket az általános ellenőrzési stratégiába integrálják, hogy a közbeszerzések vonatkozásában további ellenőrzési szintet biztosítsanak.

| 24. | A szellemi tulajdonjogokra vonatkozó irányelvek végrehajtásának részletes szabályai szerepelnek a megállapodásminta szellemi tulajdonra vonatkozó részében (“Intellectual Property Clauses”). Az F4E a végrehajtási bizottságnak 2012. május 14-én benyújtotta a vonatkozó szabályokat. A végrehajtási bizottság áttekintette az F4E által végrehajtásra javasolt szellemi tulajdonra vonatkozó rendelkezéseket, és javasolta, hogy az igazgatótanács a bizottság észrevételeinek figyelembevételével fogadja el őket. Az ide vonatkozó végleges szabályokat az igazgatótanács 2012. június 28–29-i ülésén fogadta el. |
| --- | --- |

24.

A szellemi tulajdonjogokra vonatkozó irányelvek végrehajtásának részletes szabályai szerepelnek a megállapodásminta szellemi tulajdonra vonatkozó részében (“Intellectual Property Clauses”). Az F4E a végrehajtási bizottságnak 2012. május 14-én benyújtotta a vonatkozó szabályokat. A végrehajtási bizottság áttekintette az F4E által végrehajtásra javasolt szellemi tulajdonra vonatkozó rendelkezéseket, és javasolta, hogy az igazgatótanács a bizottság észrevételeinek figyelembevételével fogadja el őket. Az ide vonatkozó végleges szabályokat az igazgatótanács 2012. június 28–29-i ülésén fogadta el.

| 25. | Az F4E igazgatótanácsának egyik munkacsoportja ipari szakpolitikai tervezetet készített, amelyet az igazgatótanács 2012. júniusi ülésén megvitatott. A szakpolitika véglegesítése jelenleg folyik, hogy az igazgatótanács 2012 vége előtt még el tudja fogadni, figyelembe véve, hogy az F4E alapszabálya 6. cikke (3) bekezdésének p) pontja szerint a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség. |
| --- | --- |

25.

Az F4E igazgatótanácsának egyik munkacsoportja ipari szakpolitikai tervezetet készített, amelyet az igazgatótanács 2012. júniusi ülésén megvitatott. A szakpolitika véglegesítése jelenleg folyik, hogy az igazgatótanács 2012 vége előtt még el tudja fogadni, figyelembe véve, hogy az F4E alapszabálya 6. cikke (3) bekezdésének p) pontja szerint a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

| 26. | Az F4E 2011-ben új keretet hozott létre a tagsági hozzájárulás begyűjtésére, ezáltal figyelembe véve a Számvevőszék megállapítását:






  — | 2011. november 25-én az igazgatótanács jóváhagyta az F4E javaslatát az F4E pénzügyi rendelet 56. cikke (3) bekezdésének a szükséges változtatásokkal együtt történő alkalmazásáról annak érdekében, hogy a hozzájárulást a terhelési értesítésen szereplő határidőig meg nem fizető tagokra kamatokat lehessen kivetni. Amint azt a Számvevőszék az F4E pénzügyi rendeletével kapcsolatban megjegyezte, a rendelkezés akkoriban csak a közbeszerzésre és a támogatási megállapodásra vonatkozott. |
| --- | --- | --- |

26.

Az F4E 2011-ben új keretet hozott létre a tagsági hozzájárulás begyűjtésére, ezáltal figyelembe véve a Számvevőszék megállapítását:

—

2011. november 25-én az igazgatótanács jóváhagyta az F4E javaslatát az F4E pénzügyi rendelet 56. cikke (3) bekezdésének a szükséges változtatásokkal együtt történő alkalmazásáról annak érdekében, hogy a hozzájárulást a terhelési értesítésen szereplő határidőig meg nem fizető tagokra kamatokat lehessen kivetni. Amint azt a Számvevőszék az F4E pénzügyi rendeletével kapcsolatban megjegyezte, a rendelkezés akkoriban csak a közbeszerzésre és a támogatási megállapodásra vonatkozott.

| — | Az igazgatótanács arról is határozott, hogy késedelmi kamatot a 2011. évi hozzájárulást október végéig meg nem fizető tagoktól kérnek. Három tag késett a fizetéssel, de egy esetben a kamat a 200 eurós határ alatt volt. A 2011-ben esedékes késedelmi kamatokat a 2012-es tagsági hozzájárulással együtt kellett befizetni, és az F4E az ellenőrzés során a Számvevőszéknek erről részletes információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

—

Az igazgatótanács arról is határozott, hogy késedelmi kamatot a 2011. évi hozzájárulást október végéig meg nem fizető tagoktól kérnek. Három tag késett a fizetéssel, de egy esetben a kamat a 200 eurós határ alatt volt. A 2011-ben esedékes késedelmi kamatokat a 2012-es tagsági hozzájárulással együtt kellett befizetni, és az F4E az ellenőrzés során a Számvevőszéknek erről részletes információkat nyújtott be.

| — | Az igazgatótanácsi határozat az F4E végrehajtási szabályai következő módosításának a 2012. június 28-i ülésen való elfogadásával hivatalossá vált: „Az évi tagsági hozzájárulásokkal kapcsolatos bármely esedékes összeget kamat terheli a (2) bekezdés b) pontjával és a (3) bekezdéssel összhangban, amennyiben azt a 45. cikk (3) bekezdésének b) pontjában szereplő határidőn belül nem fizették meg.” |
| --- | --- |

—

Az igazgatótanácsi határozat az F4E végrehajtási szabályai következő módosításának a 2012. június 28-i ülésen való elfogadásával hivatalossá vált: „Az évi tagsági hozzájárulásokkal kapcsolatos bármely esedékes összeget kamat terheli a (2) bekezdés b) pontjával és a (3) bekezdéssel összhangban, amennyiben azt a 45. cikk (3) bekezdésének b) pontjában szereplő határidőn belül nem fizették meg.”

| 28. | A közös vállalkozás által végzett munka megkülönböztetett természetét a csúcstechnológiájú alkatrészek beszerzése jellemzi, amelyeket előtte soha nem gyártottak, amelyeknek nincs kereskedelmi értékük, és amelyeket egy kísérleti fúziós reaktor építéséhez terveztek. Ezenfelül a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozás egy rendkívül összetett piacon működik, amelyet a monopóliumok és oligopóliumok jelenléte jellemez. Ahhoz, hogy egy ilyen környezetben sikeresen lehessen működni, és a pénzügyi rendeletnek megfelelően, az F4E igazgatótanácsa pénzügyi rendelete és annak végrehajtási szabályai vonatkozásában az Európai Bizottsággal egyetértésben az általános pénzügyi (keret)rendelettől eltérő szabályokat fogadott el.
  Ebben az összefüggésben az alacsony értékű szerződések (a végrehajtási rendelet 80. cikke), a tárgyalásos eljárás (a végrehajtási rendelet 100. cikke), a versenypárbeszéd (a végrehajtási rendelet 93–99. cikke) és az ajánlatbontó bizottságok összetétele (a végrehajtási rendelet 119. és 120. cikke) vonatkozásában a határértéket az ITER projekt műszaki és piaci feltételeihez igazították, eltérve az adminisztratív jellegű vásárlásokkal kapcsolatos árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos rendelkezésekben szereplő, eredetileg tervezett határértékektől. |
| --- | --- |

28.

A közös vállalkozás által végzett munka megkülönböztetett természetét a csúcstechnológiájú alkatrészek beszerzése jellemzi, amelyeket előtte soha nem gyártottak, amelyeknek nincs kereskedelmi értékük, és amelyeket egy kísérleti fúziós reaktor építéséhez terveztek. Ezenfelül a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozás egy rendkívül összetett piacon működik, amelyet a monopóliumok és oligopóliumok jelenléte jellemez. Ahhoz, hogy egy ilyen környezetben sikeresen lehessen működni, és a pénzügyi rendeletnek megfelelően, az F4E igazgatótanácsa pénzügyi rendelete és annak végrehajtási szabályai vonatkozásában az Európai Bizottsággal egyetértésben az általános pénzügyi (keret)rendelettől eltérő szabályokat fogadott el.

Ebben az összefüggésben az alacsony értékű szerződések (a végrehajtási rendelet 80. cikke), a tárgyalásos eljárás (a végrehajtási rendelet 100. cikke), a versenypárbeszéd (a végrehajtási rendelet 93–99. cikke) és az ajánlatbontó bizottságok összetétele (a végrehajtási rendelet 119. és 120. cikke) vonatkozásában a határértéket az ITER projekt műszaki és piaci feltételeihez igazították, eltérve az adminisztratív jellegű vásárlásokkal kapcsolatos árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos rendelkezésekben szereplő, eredetileg tervezett határértékektől.

| 29. | Ami a Számvevőszék észrevételei (pl. kölcsönök felvételének és nyújtásának feltételei vagy a természetbeni hozzájárulások értékének meghatározására vonatkozó szabályok) alapján felülvizsgált végrehajtási szabályokat illeti, a közös vállalkozás szerint a módosított végrehajtási szabályok elegendő útmutatást adnak e tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A szabályok további szűkítése merevvé és rugalmatlanná tenné őket, ezáltal lehetetlenné téve hozzáigazításukat a valóságban előforduló különféle lehetséges helyzetekhez. A közös vállalkozás azonban mindenképpen megadja az összes szükséges magyarázatot a kölcsönök nyújtása és felvétele végrehajtásának vagy a kapott természetbeni hozzájárulások értéke meghatározásának módjával kapcsolatban. |
| --- | --- |

29.

Ami a Számvevőszék észrevételei (pl. kölcsönök felvételének és nyújtásának feltételei vagy a természetbeni hozzájárulások értékének meghatározására vonatkozó szabályok) alapján felülvizsgált végrehajtási szabályokat illeti, a közös vállalkozás szerint a módosított végrehajtási szabályok elegendő útmutatást adnak e tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A szabályok további szűkítése merevvé és rugalmatlanná tenné őket, ezáltal lehetetlenné téve hozzáigazításukat a valóságban előforduló különféle lehetséges helyzetekhez. A közös vállalkozás azonban mindenképpen megadja az összes szükséges magyarázatot a kölcsönök nyújtása és felvétele végrehajtásának vagy a kapott természetbeni hozzájárulások értéke meghatározásának módjával kapcsolatban.

| 30. | A projekt teljes értékére vonatkozó becslések a Toschi-jelentésen alapulnak. Az F4E jelenleg végzi az összes közelmúltban felmerült költségnek a 2008-as értékekkel való összehangolását, hogy meg tudja határozni a becslésektől való lehetséges eltéréseket.
  Kifejlesztésre került a lehetséges költségeltérések megfigyelését lehetővé tevő, az F4E-nél 2012 szeptembere óta működő integrált projektmegfigyelési eszköz, amely a projektmenedzsmenttel kapcsolatos adatokat – úgymint az ütemterveket – és a pénzügyi menedzsmentet az új munkalebontási struktúrába integrálja. További fejlesztések is folyamatban vannak a megtermelt érték menedzsmenttel és a szerződéses alapköltségbecsléssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

30.

A projekt teljes értékére vonatkozó becslések a Toschi-jelentésen alapulnak. Az F4E jelenleg végzi az összes közelmúltban felmerült költségnek a 2008-as értékekkel való összehangolását, hogy meg tudja határozni a becslésektől való lehetséges eltéréseket.

Kifejlesztésre került a lehetséges költségeltérések megfigyelését lehetővé tevő, az F4E-nél 2012 szeptembere óta működő integrált projektmegfigyelési eszköz, amely a projektmenedzsmenttel kapcsolatos adatokat – úgymint az ütemterveket – és a pénzügyi menedzsmentet az új munkalebontási struktúrába integrálja. További fejlesztések is folyamatban vannak a megtermelt érték menedzsmenttel és a szerződéses alapköltségbecsléssel kapcsolatban.

| 32. | A Fúziósenergia-fejlesztési közös vállalkozás és a Spanyol Királyság között 2007-ben kötött fogadási megállapodásban valóban szerepel, hogy Spanyolország a megállapodás aláírását követő 3 éven belül állandó székhelyet bocsát az F4E rendelkezésére. A megállapodás azt is tartalmazza, hogy időközben – amíg nem áll rendelkezésre állandó székhely – Spanyolország átmeneti székhelyről gondoskodik.
  Mivel Spanyolország eddig még nem biztosított állandó székhelyet, a közös vállalkozás ingyenesen használja az átmeneti helyiségeket, hiszen Spanyolország fizeti a helyiségek teljes költségét (a fogadási megállapodásnak megfelelően a bérleti díjat és a karbantartást, míg az F4E fizeti az átmeneti helyiségekkel kapcsolatos költségek haszonélvezői részét). |
| --- | --- |

32.

A Fúziósenergia-fejlesztési közös vállalkozás és a Spanyol Királyság között 2007-ben kötött fogadási megállapodásban valóban szerepel, hogy Spanyolország a megállapodás aláírását követő 3 éven belül állandó székhelyet bocsát az F4E rendelkezésére. A megállapodás azt is tartalmazza, hogy időközben – amíg nem áll rendelkezésre állandó székhely – Spanyolország átmeneti székhelyről gondoskodik.

Mivel Spanyolország eddig még nem biztosított állandó székhelyet, a közös vállalkozás ingyenesen használja az átmeneti helyiségeket, hiszen Spanyolország fizeti a helyiségek teljes költségét (a fogadási megállapodásnak megfelelően a bérleti díjat és a karbantartást, míg az F4E fizeti az átmeneti helyiségekkel kapcsolatos költségek haszonélvezői részét).

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/46

---

JELENTÉS

a SESAR Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/06

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű SESAR Közös Vállalkozás 2007 februárjában jött létre (1) azért, hogy a SESAR (Egységes európai égbolt – légiforgalom-irányítási kutatóprogram) tevékenységeit irányítsa. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű SESAR Közös Vállalkozás 2007 februárjában jött létre (1) azért, hogy a SESAR (Egységes európai égbolt – légiforgalom-irányítási kutatóprogram) tevékenységeit irányítsa.

| 2. | Az európai légiforgalom-irányítás (Air Traffic Management, ATM) modernizálását célzó SESAR-program három szakaszból épül fel:






  a) | A 2005-ben elindított „meghatározási szakasz” az Eurocontrol (Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért) irányítása alatt állt, és a transzeurópai hálózatok közlekedési programján keresztül az Európai Unió költségvetéséből társfinanszírozásban részesült. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza, hogy az ATM-rendszerek következő generációja miből épül fel, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveket is; |
| --- | --- | --- |

2.

Az európai légiforgalom-irányítás (Air Traffic Management, ATM) modernizálását célzó SESAR-program három szakaszból épül fel:

a)

A 2005-ben elindított „meghatározási szakasz” az Eurocontrol (Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért) irányítása alatt állt, és a transzeurópai hálózatok közlekedési programján keresztül az Európai Unió költségvetéséből társfinanszírozásban részesült. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza, hogy az ATM-rendszerek következő generációja miből épül fel, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveket is;

| b) | A „fejlesztési szakasz” (2008–2013), amelyet a SESAR Közös Vállalkozás irányít (lásd: melléklet), az európai ATM-főtervben meghatározottaknak megfelelően új technológiai rendszerek, összetevők és operatív eljárások kialakítását fogja eredményezni. |
| --- | --- |

b)

A „fejlesztési szakasz” (2008–2013), amelyet a SESAR Közös Vállalkozás irányít (lásd: melléklet), az európai ATM-főtervben meghatározottaknak megfelelően új technológiai rendszerek, összetevők és operatív eljárások kialakítását fogja eredményezni.

| c) | A „kiépítési szakaszban” (2014–2020) kerül sor az új légiforgalom-irányítási infrastruktúra nagy méretekben történő kiépítésére és alkalmazására, és ezt a szakaszt a tervek szerint a gazdasági szereplők és más érintettek fogják irányítani. |
| --- | --- |

c)

A „kiépítési szakaszban” (2014–2020) kerül sor az új légiforgalom-irányítási infrastruktúra nagy méretekben történő kiépítésére és alkalmazására, és ezt a szakaszt a tervek szerint a gazdasági szereplők és más érintettek fogják irányítani.

| 3. | A Közös Vállalkozás a közszféra és a magánszektor közötti partnerség formájában valósul meg. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Ügynöksége által képviselt Eurocontrol. A részvételi szándék kifejezésére vonatkozó felhívás eredményeképpen a Közös Vállalkozásnak jelenleg tizenöt tagja van a léginavigációs ágazat magán- és állami vállalatai közül. Ezek között léginavigációs szolgáltatók, földi és repülési felszereléseket gyártó vállalatok, repülőgépgyártók, repülőtéri hatóságok, valamint fedélzeti berendezéseket gyártó cégek találhatók. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás a közszféra és a magánszektor közötti partnerség formájában valósul meg. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Ügynöksége által képviselt Eurocontrol. A részvételi szándék kifejezésére vonatkozó felhívás eredményeképpen a Közös Vállalkozásnak jelenleg tizenöt tagja van a léginavigációs ágazat magán- és állami vállalatai közül. Ezek között léginavigációs szolgáltatók, földi és repülési felszereléseket gyártó vállalatok, repülőgépgyártók, repülőtéri hatóságok, valamint fedélzeti berendezéseket gyártó cégek találhatók.

| 4. | A SESAR-program fejlesztési szakaszának költségvetése 2,1 milliárd EUR, amelyet egyenlő részben biztosít az Európai Unió, az Eurocontrol, valamint a részt vevő magán- és állami partnerek. Az uniós hozzájárulás finanszírozása a hetedik kutatási keretprogramból, valamint a transzeurópai hálózatok közlekedési programjából történik. Az Eurocontrol és a többi érintett fél az általuk biztosított források közel 90 %-át természetbeni hozzájárulásként bocsátják rendelkezésre. |
| --- | --- |

4.

A SESAR-program fejlesztési szakaszának költségvetése 2,1 milliárd EUR, amelyet egyenlő részben biztosít az Európai Unió, az Eurocontrol, valamint a részt vevő magán- és állami partnerek. Az uniós hozzájárulás finanszírozása a hetedik kutatási keretprogramból, valamint a transzeurópai hálózatok közlekedési programjából történik. Az Eurocontrol és a többi érintett fél az általuk biztosított források közel 90 %-át természetbeni hozzájárulásként bocsátják rendelkezésre.

| 5. | A SESAR Közös Vállalkozás 2007. augusztus 10-én kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A SESAR Közös Vállalkozás 2007. augusztus 10-én kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolóját (2), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (4) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolóját (2), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (3) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (4) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

A vezetés felelőssége

| 8. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (5) összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok (6) összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát. Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (7), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat. |
| --- | --- |

8.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (5) összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok (6) összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát. Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (7), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 10. | A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás beszámolója nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás beszámolója nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 11. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

11.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve európai uniós jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszereit. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 12. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 13. | A Számvevőszék véleménye szerint a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak (8) megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék véleménye szerint a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak (8) megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a SESAR Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a SESAR Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 15. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

15.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

| 16. | Az igazgatási tanács által elfogadott végleges 2011-es költségvetés 148 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 91,7 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 99,4 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 82,4 % volt. |
| --- | --- |

16.

Az igazgatási tanács által elfogadott végleges 2011-es költségvetés 148 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 91,7 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 99,4 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 82,4 % volt.

| 17. | 2011-ben a tagoktól származó hozzájárulás (34 millió EUR) az előző év eredményével (57 millió EUR) és más bevételi forrásokkal (0,2 millió EUR) együtt 91,2 millió EUR volt, emellett 75,6 millió EUR kifizetés történt. Mindez 15,6 millió EUR összegű pozitív költségvetési eredményt, a bankszámlákon pedig az év végén összesen 15,3 millió EUR összegű betétet eredményezett. Ez a helyzet ellentmond az egyensúlyra vonatkozó költségvetési alapelvnek. |
| --- | --- |

17.

2011-ben a tagoktól származó hozzájárulás (34 millió EUR) az előző év eredményével (57 millió EUR) és más bevételi forrásokkal (0,2 millió EUR) együtt 91,2 millió EUR volt, emellett 75,6 millió EUR kifizetés történt. Mindez 15,6 millió EUR összegű pozitív költségvetési eredményt, a bankszámlákon pedig az év végén összesen 15,3 millió EUR összegű betétet eredményezett. Ez a helyzet ellentmond az egyensúlyra vonatkozó költségvetési alapelvnek.

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAI

Belső kontrollrendszerek

| 18. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy 2011-ben független külső ellenőr megvizsgálta a Közös Vállalkozás üzleti folyamatait, és azt állapította meg, hogy a belső kontrollrendszerek eredményesen működnek. 2012 áprilisában a számvitelért felelős tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően formálisan validálta a mögöttes üzleti folyamatokat. |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy 2011-ben független külső ellenőr megvizsgálta a Közös Vállalkozás üzleti folyamatait, és azt állapította meg, hogy a belső kontrollrendszerek eredményesen működnek. 2012 áprilisában a számvitelért felelős tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően formálisan validálta a mögöttes üzleti folyamatokat.

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 19. | A Számvevőszék már korábban észrevételezte, hogy a Bizottság és a SESAR Közös Vállalkozás lépéseket tettek annak érdekében, hogy tisztázzák a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának (IAS), illetve a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlegének az operatív feladatait (9). |
| --- | --- |

19.

A Számvevőszék már korábban észrevételezte, hogy a Bizottság és a SESAR Közös Vállalkozás lépéseket tettek annak érdekében, hogy tisztázzák a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának (IAS), illetve a Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlegének az operatív feladatait (9).

| 20. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy 2011 novemberében a Közös Vállalkozás igazgatási tanácsa koordinált IAS stratégiai ellenőrzési tervet fogadott el a 2012–2014-es időszakra. |
| --- | --- |

20.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy 2011 novemberében a Közös Vállalkozás igazgatási tanácsa koordinált IAS stratégiai ellenőrzési tervet fogadott el a 2012–2014-es időszakra.

EGYÉB

A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése

| 21. | A Közös Vállalkozásnak készpénzben fizetendő éves hozzájárulások 2011. július 1-jei befizetési határidejét a tagok nem tartották be. 2011 augusztusának végén még összesen 3,7 millió EUR értékben 17 befizetési felszólítás volt a kinnlevőségek között. Egy tag 2011 végéig egyáltalán nem fizetett be hozzájárulást. |
| --- | --- |

21.

A Közös Vállalkozásnak készpénzben fizetendő éves hozzájárulások 2011. július 1-jei befizetési határidejét a tagok nem tartották be. 2011 augusztusának végén még összesen 3,7 millió EUR értékben 17 befizetési felszólítás volt a kinnlevőségek között. Egy tag 2011 végéig egyáltalán nem fizetett be hozzájárulást.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2012. november 15-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az 1361/2008/EK rendelettel (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.) módosított, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.).

1

(2)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely további információkat tartalmaz a költségvetés végrehajtásáról és a költségvetési gazdálkodásról.

2

(3)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

3

(4)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

4

(5)  A SESAR igazgatási tanácsa által 2009. július 28-án elfogadott pénzügyi szabályzat.

5

(6)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

6

(7)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették a SESAR Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

7

(8)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

8

(9)  Jelentés a SESAR Közös Vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt (HL C 368., 2011.12.16., 32. o.).

9

---

MELLÉKLET

SESAR Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (187. cikk) | Kutatás, technológiafejlesztés és űrkutatás.
  Az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása. |
| --- | --- |
| A JU/EA hatásköre


  (a legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet) | Főbb célok

  A Közös Vállalkozás célja, hogy biztosítsa az európai légiforgalom-irányítás rendszerének korszerűsítését valamennyi vonatkozó uniós kutatási és fejlesztési tevékenység koordinálása és összpontosítása révén. A Közös Vállalkozás felel az ATM-főterv végrehajtásáért és különösen az alábbi feladatok elvégzéséért:






  — | a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységek szervezése és koordinálása, az Eurocontrol által irányított projektmeghatározási szakasz eredményeképpen létrejött ATM-főtervvel összhangban, a köz- és magánszférából származó pénzeszközök egységes struktúrában történő egyesítése és kezelése révén, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(187. cikk)

Kutatás, technológiafejlesztés és űrkutatás.

Az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása.

A JU/EA hatásköre

(a legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet)

Főbb célok

A Közös Vállalkozás célja, hogy biztosítsa az európai légiforgalom-irányítás rendszerének korszerűsítését valamennyi vonatkozó uniós kutatási és fejlesztési tevékenység koordinálása és összpontosítása révén. A Közös Vállalkozás felel az ATM-főterv végrehajtásáért és különösen az alábbi feladatok elvégzéséért:

—

a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységek szervezése és koordinálása, az Eurocontrol által irányított projektmeghatározási szakasz eredményeképpen létrejött ATM-főtervvel összhangban, a köz- és magánszférából származó pénzeszközök egységes struktúrában történő egyesítése és kezelése révén,

| — | az ATM-főtervvel összhangban a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységekhez szükséges finanszírozás biztosítása, |
| --- | --- |

—

az ATM-főtervvel összhangban a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységekhez szükséges finanszírozás biztosítása,

| — | az európai légiforgalom-irányításban érintett felek bevonásának biztosítása, különösen: a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a szakszemélyzeti egyesületek, a repülőterek, a gyártó ipar, valamint az érintett tudományos intézetek vagy az érintett tudományos közösség vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

az európai légiforgalom-irányításban érintett felek bevonásának biztosítása, különösen: a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a szakszemélyzeti egyesületek, a repülőterek, a gyártó ipar, valamint az érintett tudományos intézetek vagy az érintett tudományos közösség vonatkozásában,

| — | a felügyelete alá tartozó kutatási és fejlesztési, validálási és tanulmánykészítési szakmai munka szervezése, az ilyen tevékenységek szétaprózódásának elkerülésével, |
| --- | --- |

—

a felügyelete alá tartozó kutatási és fejlesztési, validálási és tanulmánykészítési szakmai munka szervezése, az ilyen tevékenységek szétaprózódásának elkerülésével,

| — | az ATM-főtervben pontosan meghatározott közös termékek kifejlesztésére irányuló tevékenységek felügyeletének biztosítása, és szükség esetén egyedi pályázatok szervezése. |
| --- | --- |

—

az ATM-főtervben pontosan meghatározott közös termékek kifejlesztésére irányuló tevékenységek felügyeletének biztosítása, és szükség esetén egyedi pályázatok szervezése.

Irányítás

Igazgatási tanács

Az igazgatási tanács feladatai:

| a) | a SESAR-rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint a Tanács által jóváhagyott ATM-főterv elfogadása és az annak módosítására vonatkozó javaslatok jóváhagyása; |
| --- | --- |

a)

a SESAR-rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint a Tanács által jóváhagyott ATM-főterv elfogadása és az annak módosítására vonatkozó javaslatok jóváhagyása;

| b) | a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtására vonatkozó iránymutatások kibocsátása és döntéshozatal, valamint általános végrehajtási felügyelet gyakorlása; |
| --- | --- |

b)

a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtására vonatkozó iránymutatások kibocsátása és döntéshozatal, valamint általános végrehajtási felügyelet gyakorlása;

| c) | a Közös Vállalkozás munkatervének és éves munkatervének (a 16. cikk (1) bekezdése), valamint éves költségvetésének – beleértve a létszámtervet – jóváhagyása; |
| --- | --- |

c)

a Közös Vállalkozás munkatervének és éves munkatervének (a 16. cikk (1) bekezdése), valamint éves költségvetésének – beleértve a létszámtervet – jóváhagyása;

| d) | tárgyalások engedélyezése, valamint döntéshozatal új tagok felvételéről és az ehhez kapcsolódó, az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokról; |
| --- | --- |

d)

tárgyalások engedélyezése, valamint döntéshozatal új tagok felvételéről és az ehhez kapcsolódó, az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokról;

| e) | a tagok és a Közös Vállalkozás közötti megállapodások végrehajtásának felügyelete; |
| --- | --- |

e)

a tagok és a Közös Vállalkozás közötti megállapodások végrehajtásának felügyelete;

| f) | az ügyvezető igazgató kijelölése, illetve felmentése, a szervezeti felépítés jóváhagyása, és az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete; |
| --- | --- |

f)

az ügyvezető igazgató kijelölése, illetve felmentése, a szervezeti felépítés jóváhagyása, és az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete;

| g) | döntéshozatal a tagok pénzügyi hozzájárulásának összegéről és a befizetési eljárásról, valamint a természetbeni hozzájárulások értékeléséről; |
| --- | --- |

g)

döntéshozatal a tagok pénzügyi hozzájárulásának összegéről és a befizetési eljárásról, valamint a természetbeni hozzájárulások értékeléséről;

| h) | a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának elfogadása; |
| --- | --- |

h)

a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának elfogadása;

| i) | az éves beszámoló és a mérleg elfogadása; |
| --- | --- |

i)

az éves beszámoló és a mérleg elfogadása;

| j) | a 16. cikk (2) bekezdésében említett, a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának előrehaladásáról, illetve pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés elfogadása; |
| --- | --- |

j)

a 16. cikk (2) bekezdésében említett, a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának előrehaladásáról, illetve pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés elfogadása;

| k) | döntéshozatal a Közös Vállalkozás kibővítésére, illetve felszámolására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról; |
| --- | --- |

k)

döntéshozatal a Közös Vállalkozás kibővítésére, illetve felszámolására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról;

| l) | eljárás kidolgozása a Közös Vállalkozás tulajdonában lévő tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz való hozzáférés jogának megadására, illetve az ilyen eszközök átruházására vonatkozóan; |
| --- | --- |

l)

eljárás kidolgozása a Közös Vállalkozás tulajdonában lévő tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz való hozzáférés jogának megadására, illetve az ilyen eszközök átruházására vonatkozóan;

| m) | az ATM-főterv végrehajtásához szükséges szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok és eljárások kidolgozása, beleértve az összeférhetetlenségre vonatkozó egyedi eljárásokat; |
| --- | --- |

m)

az ATM-főterv végrehajtásához szükséges szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok és eljárások kidolgozása, beleértve az összeférhetetlenségre vonatkozó egyedi eljárásokat;

| n) | döntéshozatal a 24. cikk szerint az alapszabály módosítására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról; |
| --- | --- |

n)

döntéshozatal a 24. cikk szerint az alapszabály módosítására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról;

| o) | olyan további hatáskörök gyakorlása és más feladatok elvégzése, amelyek szükségesek lehetnek a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtásához, ideértve például alárendelt szervek létrehozását; |
| --- | --- |

o)

olyan további hatáskörök gyakorlása és más feladatok elvégzése, amelyek szükségesek lehetnek a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtásához, ideértve például alárendelt szervek létrehozását;

| p) | a 8. cikk végrehajtására vonatkozó intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

p)

a 8. cikk végrehajtására vonatkozó intézkedések elfogadása.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató a ráruházott hatáskörön belül teljes önállósággal végzi feladatát.

Az ügyvezető igazgató a SESAR-projekt végrehajtását az igazgatási tanács által megállapított irányvonalak keretén belül irányítja, és az igazgatási tanácsnak felel. Az ügyvezető igazgató az igazgatási tanács rendelkezésére bocsátja a tanács feladatainak ellátásához szükséges összes információt.

Az ügyvezető igazgató feladatai:

| a) | a Közös Vállalkozás alkalmazottainak felvétele, irányítása és felügyelete, a 8. cikk (4) bekezdésében említett alkalmazottakat is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a Közös Vállalkozás alkalmazottainak felvétele, irányítása és felügyelete, a 8. cikk (4) bekezdésében említett alkalmazottakat is beleértve;

| b) | a Közös Vállalkozás tevékenységeinek szervezése, irányítása és felügyelete; |
| --- | --- |

b)

a Közös Vállalkozás tevékenységeinek szervezése, irányítása és felügyelete;

| c) | a szervezeti felépítésre vonatkozó javaslatainak az igazgatási tanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

c)

a szervezeti felépítésre vonatkozó javaslatainak az igazgatási tanács elé terjesztése;

| d) | a Közös Vállalkozás átfogó tervének és éves munkatervének – többek között a programok költségeire vonatkozó becsléseknek – a kidolgozása és rendszeres felülvizsgálata, valamint az igazgatási tanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

d)

a Közös Vállalkozás átfogó tervének és éves munkatervének – többek között a programok költségeire vonatkozó becsléseknek – a kidolgozása és rendszeres felülvizsgálata, valamint az igazgatási tanács elé terjesztése;

| e) | az éves költségvetés tervezetének – beleértve a létszámtervet is – a pénzügyi szabályzat szerinti elkészítése, és az igazgatási tanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

e)

az éves költségvetés tervezetének – beleértve a létszámtervet is – a pénzügyi szabályzat szerinti elkészítése, és az igazgatási tanács elé terjesztése;

| f) | annak biztosítása, hogy a Közös Vállalkozás teljesítse az általa kötött szerződésekből és megállapodásokból eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a Közös Vállalkozás teljesítse az általa kötött szerződésekből és megállapodásokból eredő kötelezettségeit;

| g) | annak biztosítása, hogy a Közös Vállalkozás tevékenységét teljes önállósággal, összeférhetetlenség kizárásával végezze; |
| --- | --- |

g)

annak biztosítása, hogy a Közös Vállalkozás tevékenységét teljes önállósággal, összeférhetetlenség kizárásával végezze;

| h) | a SESAR-projekt előrehaladásáról és pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés, valamint az igazgatási tanács által esetleg kért egyéb jelentések elkészítése és az igazgatási tanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

h)

a SESAR-projekt előrehaladásáról és pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés, valamint az igazgatási tanács által esetleg kért egyéb jelentések elkészítése és az igazgatási tanács elé terjesztése;

| i) | az éves beszámolónak és a mérlegnek az igazgatási tanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

i)

az éves beszámolónak és a mérlegnek az igazgatási tanács elé terjesztése;

| j) | a SESAR-projekt koncepciójában változást eredményező javaslatoknak az igazgatási tanács elé terjesztése. |
| --- | --- |

j)

a SESAR-projekt koncepciójában változást eredményező javaslatoknak az igazgatási tanács elé terjesztése.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság belső ellenőre.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Közös Vállalkozás igazgatási tanácsa.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben (zárójelben a 2010-es adat)

Költségvetés

147,7 millió EUR

(129,5 millió EUR)

Létszám 2011. december 31-én

A 2011-es operatív költségvetés szerinti létszámtervben 39 ideiglenes alkalmazotti, illetve 3 kirendelt tagállami szakértői álláshely szerepel, az álláshelyek száma tehát összesen 42, ebből a 2011-es év végén 35 álláshely (2010-ben 37) volt betöltve:

| — | 23 ideiglenes, kívülről felvett alkalmazott, |
| --- | --- |

—

23 ideiglenes, kívülről felvett alkalmazott,

| — | a Közös Vállalkozás tagjai által a 219/2007/EK rendelet 8. cikke szerint kirendelt 8 alkalmazott, |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás tagjai által a 219/2007/EK rendelet 8. cikke szerint kirendelt 8 alkalmazott,

| — | 3 szerződéses alkalmazott, |
| --- | --- |

—

3 szerződéses alkalmazott,

| — | 1 kirendelt nemzeti szakértő. |
| --- | --- |

—

1 kirendelt nemzeti szakértő.

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

Operatív feladatok: 19

Adminisztratív és támogató feladatok: 15

Vegyes feladatok: 1

Termékek és szolgáltatások 2011-ben

2011 kritikus év a középtávú célok és a 2012-es jövőkép megvalósítása szempontjából. Nevezetesen:

1. cél:   Az első négydimenziós útvonalkezelés validálása üzemi viszonyok között, műholdas technológia segítségével

Az első 4D-s útvonalkezelésen alapuló műveletek validálása terv szerint az 1. release részeként, az első validálással történik 2012 februárjában a MUAC, a NUAC és a stockholmi közelségi légtér forgalmi környezetében. 2011-ben többféle előkészítő tevékenység folyt, például két FMS-prototípus kifejlesztése és rendszerbe állítása, valamint földi és légi szimulációs platformokat összekötő számos szimuláció. A 2. release részét képező második iteráció terv szerint 2012 vége felé lesz, a harmadik pedig 2013-ban. A cél operatív eljárás validálása az En-route és a TMA légtérszakaszban végzett CTA-s repüléshez.

Várható, hogy a cél nagyrészt terv szerint teljesül 2012-ben, noha a műholdas technológiák használata csak 2013 után kerül bevezetésre.

2. cél:   10 000 SESAR-címkéjű repülés, ebből 500 katonai célú

2011-ben 9 366 kereskedelmi célú repülőút demonstrálta a SESAR első előnyeit (többek között az AIRE és az OPTIMI demonstrációs repülések). Meg kell azonban jegyezni, hogy a katonai repülések száma egyelőre továbbra is korlátozott marad. A folyamatban lévő programtevékenységek mellett a Közös Vállalkozás igazgatási tanácsa úgy döntött, hogy „Demonstrációs tevékenységek” címen pályázatot hirdet, amelynek keretében 2012 során integrált próbarepülések lehetővé teszik a Közös Vállalkozásnak, hogy elérje a célt és, főleg 2013-ban, erősítse a katonai dimenziót is.

3. cél:   A SESAR-projektek 80 %-ának eredménycentrikus tesztelése valós környezetben

Validálási stratégia készült, hogy elérhető legyen az a cél, hogy a validálások 80 %-a valós környezetben történjen. Főként az 1. release eredményei, valamint a 2. release-ben 2012-re tervezett eredmények összekapcsolják az elsődleges projekteket az operatív fókuszterületeken belül, valós rendszerekkel vagy környezetben végzett más tevékenységekkel.

4. cél:   Első kísérleti SWIM-adatcserék legalább öt doménen keresztül

Mint az igazgatási tanácsnak szóló beszámoló is tartalmazza, 2011-ben SWIM cselekvési tervet vezettek be az érintett projektekben azonosított kockázatok (többek között a SWIM jogi keretének hiánya) kezelésére. Történt előrelépés, és ezt bemutatták a 2011 novemberében rendezett, a program minden szereplője részéről nagy érdeklődést kiváltó SWIM Demonstráción. Ennek ellenére számos megoldatlan kérdés és prioritás hátráltatta eddig a középtávú cél elérését. A 2011 végére elért eredmények és a cselekvési terv végrehajtása (melynek része a jelenlegi validálás is) ellenére nem valószínű, hogy a cél az előírt határidőre teljesül.

5. cél:   Az első távirányító torony működésre kész

A távirányító toronynak az 1. release részét képező első validálásai terv szerint folynak és 2012-ben befejeződnek, ezzel ez a középtávú cél teljesül. Az 1. release művelet megerősítette:

| — | megvalósítható légiforgalmi szolgáltatás nyújtása a malmöi ATCC K+F távirányító központból az ängelholmi reptér számára, |
| --- | --- |

—

megvalósítható légiforgalmi szolgáltatás nyújtása a malmöi ATCC K+F távirányító központból az ängelholmi reptér számára,

| — | megvalósítható nominális és nem nominális műveletek távvezérlése, |
| --- | --- |

—

megvalósítható nominális és nem nominális műveletek távvezérlése,

| — | műszakilag megvalósítható az „ablakból látható” (out of window) forgalmi helyzet és működési környezet felvétele egy adott reptérről és a kapott kép megjelenítése máshol. |
| --- | --- |

—

műszakilag megvalósítható az „ablakból látható” (out of window) forgalmi helyzet és működési környezet felvétele egy adott reptérről és a kapott kép megjelenítése máshol.

Ezekben a kísérletekben részt vettek felügyeleti hatóságok is.

6. cél:   A SESAR előnyeinek demonstrálása várospáronként, 8 európai repülőtér összekötésével

A 2009-es első AIRE-ciklus sikerét követően a SESAR Közös Vállalkozás tovább bővítette a SESAR program zöld komponensét. A főbb európai repülőterek (Párizs, Bécs, Madrid, Köln, Düsseldorf, Prága, Brüsszel, Toulouse) összekötésével és mintegy 40 európai és Európán kívüli partner bevonásával az AIRE jelentős eredményeket demonstrált a kibocsátáscsökkentés terén. Ezek az eredmények nagyon jóknak tekinthetők, nemcsak az elégetett üzemanyag és így a CO2-kibocsátás csökkentése miatt, hanem a projekteredményeknek a légiforgalom-irányításban való nagyfokú gyakorlati felhasználása miatt is.

Az AIRE eredményei és a megpályáztatott és 2012-ben végzendő „Demonstrációs tevékenységek”-től várt eredmények lehetővé teszik a cél teljesülését.

7. cél:   A légtérhasználók részvétele a SESAR programban időalapú műveletekhez

Ennek a célnak sok dimenziója van, és a modellkidolgozás még nem jutott el abba a fázisba, hogy felölelje a különböző érintett felek összes szempontját. Mindazonáltal jelentős munkát fektettek be az ANSP-knek, a légtérhasználóknak és a repülőtereknek szóló modellmódszerek kidolgozásába. A 4D-s időalapú műveletek 1. lépcsőjében elérendő eredményeket 2011-ben validálták, a validálás 2012-ben folytatódik, és folynak szabványosítási tevékenységek is. Bizonyos mértékig és néhány területen a modell átkerül ipari készültségi szintre, így az érintettekkel együtt további teendők lesznek a kiépítésével. A cél nem teljesül az előírt határidőre, noha a modellről előzetes információk már rendelkezésre fognak állni ahhoz, hogy elő lehessen készíteni az átmenetet az első SESAR-megoldásokhoz való kiépítésre (2013-tól).

Az alábbiak ezenkívül tágabb áttekintést adnak a 2011-es fejleményekről és eredményekről:

| — | Az első SESAR release tartalmát, az 1. release-t, a 2011-es éves munkaprogram részeként egy első rendszermérnöki felülvizsgálat keretében konszolidálták és azt az igazgatási tanács jóváhagyta. Ez 29 validálásból állt, amelyek a 16 operatív fókuszterület koncepcionális elemeivel foglalkoztak. |
| --- | --- |

—

Az első SESAR release tartalmát, az 1. release-t, a 2011-es éves munkaprogram részeként egy első rendszermérnöki felülvizsgálat keretében konszolidálták és azt az igazgatási tanács jóváhagyta. Ez 29 validálásból állt, amelyek a 16 operatív fókuszterület koncepcionális elemeivel foglalkoztak.

| — | 2011 júniusában megtörtént a második rendszermérnöki felülvizsgálat, hogy felmérjék, milyen ütemben halad az 1. release a V3 validálási lépcső felé, és értékeljék főként a validálási terveket és a platformok készültségét. A felülvizsgálat nyomán számos helyesbítő intézkedés született a release végrehajtásával kapcsolatos kockázatok kezelésére. A felülvizsgálat megállapította, hogy az általános ütem megfelelő volt, ugyanakkor az erőforrás-felhasználás és az eredmények közötti összhang terén voltak hiányosságok. Különösen az EOCVM módszerek követését szorgalmazó projektek érettsége nem érte még el a megfelelő szintet, bár 2010-hez képest javult. |
| --- | --- |

—

2011 júniusában megtörtént a második rendszermérnöki felülvizsgálat, hogy felmérjék, milyen ütemben halad az 1. release a V3 validálási lépcső felé, és értékeljék főként a validálási terveket és a platformok készültségét. A felülvizsgálat nyomán számos helyesbítő intézkedés született a release végrehajtásával kapcsolatos kockázatok kezelésére. A felülvizsgálat megállapította, hogy az általános ütem megfelelő volt, ugyanakkor az erőforrás-felhasználás és az eredmények közötti összhang terén voltak hiányosságok. Különösen az EOCVM módszerek követését szorgalmazó projektek érettsége nem érte még el a megfelelő szintet, bár 2010-hez képest javult.

| — | Az 1. release elkezdett kézzelfogható eredményeket hozni és ez fordulópontot jelez az új légiforgalom-irányítási rendszer kifejlesztésében. |
| --- | --- |

—

Az 1. release elkezdett kézzelfogható eredményeket hozni és ez fordulópontot jelez az új légiforgalom-irányítási rendszer kifejlesztésében.

| — | 2011 végén 26 validálás volt folyamatban, ami azt jelenti, hogy az 1. release 90 %-a megvalósult; 3 validálás került át 2012-re. |
| --- | --- |

—

2011 végén 26 validálás volt folyamatban, ami azt jelenti, hogy az 1. release 90 %-a megvalósult; 3 validálás került át 2012-re.

| — | 282 projekt van végrehajtási fázisban, ami a teljes program 90 %-át jelenti, de a program végrehajtási menete nem egyenletes. Az operatív előírások levezetése a legfelső szintű koncepcióból valójában lassabban megy a vártnál, és több műszaki projekt esetében ez hatással van a kritikus útvonalra. Számos korrigáló intézkedést kellett bevezetni és figyelemmel kísérni a programellenőrző csoport szintjén. A SWIM egy másik problémás terület, ahol külön intézkedési tervet dolgoztak ki a 2011 folyamán talált problémák megoldására. |
| --- | --- |

—

282 projekt van végrehajtási fázisban, ami a teljes program 90 %-át jelenti, de a program végrehajtási menete nem egyenletes. Az operatív előírások levezetése a legfelső szintű koncepcióból valójában lassabban megy a vártnál, és több műszaki projekt esetében ez hatással van a kritikus útvonalra. Számos korrigáló intézkedést kellett bevezetni és figyelemmel kísérni a programellenőrző csoport szintjén. A SWIM egy másik problémás terület, ahol külön intézkedési tervet dolgoztak ki a 2011 folyamán talált problémák megoldására.

| — | Az erőforrás-felhasználás (FTE) tekintetében a 2011 végén a tagok által készített első becslések szerint a felhasználás elmaradása összességében 20 %-os nagyságrendű volt. Meg kell azonban jegyezni, hogy sok projekt esetében az erőforrások tervezett elosztása a végrehajtási fázis során jelenleg felülvizsgálat alatt van, és még nem tükröződik a program megvalósítási ütemének méréséhez használt kiindulási adatokban. Az I. és II. IBAFO-nak az igazgatási tanács által 2011. december 15-én elfogadott átrendezése után megállapítható, hogy a program kezdeti szakaszaiban az erőforrások felhasználása elmarad a tervezettől, amit viszont a program végéig várható nagyobb felhasználás feltehetően kompenzálni fog. |
| --- | --- |

—

Az erőforrás-felhasználás (FTE) tekintetében a 2011 végén a tagok által készített első becslések szerint a felhasználás elmaradása összességében 20 %-os nagyságrendű volt. Meg kell azonban jegyezni, hogy sok projekt esetében az erőforrások tervezett elosztása a végrehajtási fázis során jelenleg felülvizsgálat alatt van, és még nem tükröződik a program megvalósítási ütemének méréséhez használt kiindulási adatokban. Az I. és II. IBAFO-nak az igazgatási tanács által 2011. december 15-én elfogadott átrendezése után megállapítható, hogy a program kezdeti szakaszaiban az erőforrások felhasználása elmarad a tervezettől, amit viszont a program végéig várható nagyobb felhasználás feltehetően kompenzálni fog.

| — | Az érettség és az erőforrások közötti összefüggéshez hasonló, de kevésbé nyilvánvaló tendencia látszódik az elérendő eredményeket illetően is, mivel néhány területen a Közös Vállalkozás azt tapasztalta, hogy az eredmények a kisebb erőforrás-felhasználással párhuzamosan lassabban jelentkeztek. A helyzet rövid távú kezelésére különféle intézkedéseket tettek, többek között kérték a programbizottság tagjait, hogy partnerszinten végezzenek további ellenőrzéseket, elemezzék a felhasználás elmaradásának főbb okait, az I. és II. IBAFO átrendezését, néhány projekt lezárását stb. Az összes intézkedés felügyelete kockázatkezelési szinten, konszolidálása pedig a Közös Vállalkozás szintjén történik. Ezenkívül a tagokkal együtt vizsgálják, hogyan lehetne jobban azonosítani a kritikus eredendő okokat. Ezek közül néhányat már most érdemes megemlíteni, mint például néhány projektnél a munkaszervezést, néhány rosszul szinkronizált részvételt a program egészében, vagy az elérendő eredmények egyértelmű meghatározásának és a kellően konkrét minőségi kritériumoknak a hiányát. |
| --- | --- |

—

Az érettség és az erőforrások közötti összefüggéshez hasonló, de kevésbé nyilvánvaló tendencia látszódik az elérendő eredményeket illetően is, mivel néhány területen a Közös Vállalkozás azt tapasztalta, hogy az eredmények a kisebb erőforrás-felhasználással párhuzamosan lassabban jelentkeztek. A helyzet rövid távú kezelésére különféle intézkedéseket tettek, többek között kérték a programbizottság tagjait, hogy partnerszinten végezzenek további ellenőrzéseket, elemezzék a felhasználás elmaradásának főbb okait, az I. és II. IBAFO átrendezését, néhány projekt lezárását stb. Az összes intézkedés felügyelete kockázatkezelési szinten, konszolidálása pedig a Közös Vállalkozás szintjén történik. Ezenkívül a tagokkal együtt vizsgálják, hogyan lehetne jobban azonosítani a kritikus eredendő okokat. Ezek közül néhányat már most érdemes megemlíteni, mint például néhány projektnél a munkaszervezést, néhány rosszul szinkronizált részvételt a program egészében, vagy az elérendő eredmények egyértelmű meghatározásának és a kellően konkrét minőségi kritériumoknak a hiányát.

A Közös Vállalkozás felelőssége alá tartozó 310 K+F és irányítási projekt (kivéve a WP E hosszú távú kutatási projekteket) tekintetében az alábbi táblázatban egy összefoglalás található a projektek 2011-es év végi helyzetéről.

| | 2010.12.31-i állapot | 2011-ben végrehajtott | 2011. 12.31-i állapot | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A SESAR program projektjei összesen | 304 | 6 | 310 | |
| ebből: | | | | |
| — | Kezdeményezett projektek |

2010.12.31-i állapot

2011-ben végrehajtott

2011. 12.31-i állapot

A SESAR program projektjei összesen

304

6

310

ebből:

—

285

16

301

törölt projektek

2

1

3

0,9 %

felfüggesztett projektek

11

–1

10

3,2 %

a kezdeményezési fázisban lévő projektek

26

–20

6

2 %

a végrehajtási fázisban lévő projektek

246

36

282

91 %

| — | Kezdeményezésre váró projektek |
| --- | --- |

—

Kezdeményezésre váró projektek

19

–10

9

2,9 %

Forrás: a SESAR Közös Vállalkozástól származó információk.

---

A SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 13–14. | A SESAR Közös Vállalkozás elégedetten veszi tudomásul a Számvevőszék kedvező véleményét a 2011. évi beszámoló megbízhatóságáról, valamint a beszámolót megalapozó tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről.
  A Számvevőszék véleményét a SESAR Közös Vállalkozás fontos teljesítménynek értékeli, amelyre építeni tud annak érdekében, hogy a továbbiakban is biztosítsa a megfelelő belső irányítási és ellenőrzési rendszerek meglétét, valamint azt, hogy azok hatékonyak legyenek a SESAR program célkitűzéseinek elérése szempontjából. |
| --- | --- |

13–14.

A SESAR Közös Vállalkozás elégedetten veszi tudomásul a Számvevőszék kedvező véleményét a 2011. évi beszámoló megbízhatóságáról, valamint a beszámolót megalapozó tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

A Számvevőszék véleményét a SESAR Közös Vállalkozás fontos teljesítménynek értékeli, amelyre építeni tud annak érdekében, hogy a továbbiakban is biztosítsa a megfelelő belső irányítási és ellenőrzési rendszerek meglétét, valamint azt, hogy azok hatékonyak legyenek a SESAR program célkitűzéseinek elérése szempontjából.

Költségvetési és pénzgazdálkodás

| 17. | A SESAR Közös Vállalkozás úgy véli, hogy további előrehaladást ért el az egyensúlyra vonatkozó költségvetési alapelvet illetően. A 2011-es év végi készpénzállomány 57,2 millió euróról 15,3 millió euróra (73,2 %-kal) csökkent. A SESAR Közös Vállalkozás a továbbiakban is mindent megtesz az optimális készpénzgazdálkodás és a költségvetési alapelvek betartása érdekében. |
| --- | --- |

17.

A SESAR Közös Vállalkozás úgy véli, hogy további előrehaladást ért el az egyensúlyra vonatkozó költségvetési alapelvet illetően. A 2011-es év végi készpénzállomány 57,2 millió euróról 15,3 millió euróra (73,2 %-kal) csökkent. A SESAR Közös Vállalkozás a továbbiakban is mindent megtesz az optimális készpénzgazdálkodás és a költségvetési alapelvek betartása érdekében.

Egyéb – A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése

| 21. | Az év végéig be nem fizetett hozzájárulást a tag 2012 februárjában folyósította. A SESAR Közös Vállalkozás a legmegfelelőbb rendszer kialakítására törekszik tagjaival, amely keretében biztosítani lehet a tagsági hozzájárulások szerződésben meghatározott befizetési határidejének betartását. |
| --- | --- |

21.

Az év végéig be nem fizetett hozzájárulást a tag 2012 februárjában folyósította. A SESAR Közös Vállalkozás a legmegfelelőbb rendszer kialakítására törekszik tagjaival, amely keretében biztosítani lehet a tagsági hozzájárulások szerződésben meghatározott befizetési határidejének betartását.

---

| 10.1.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 6/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 6/56

---

JELENTÉS

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 6/07

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás) 2008 májusában jött létre (1) a 2017. december 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás) 2008 májusában jött létre (1) a 2017. december 31-ig terjedő időszakra.

| 2. | Az FCH Közös Vállalkozás célja, hogy az iparral és a kutatószervezetekkel együttműködésben és azokkal összehangolva támogassa a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult államokban (2), a piacképes felhasználások fejlesztése és ezáltal az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítések elősegítése érdekében (3). |
| --- | --- |

2.

Az FCH Közös Vállalkozás célja, hogy az iparral és a kutatószervezetekkel együttműködésben és azokkal összehangolva támogassa a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult államokban (2), a piacképes felhasználások fejlesztése és ezáltal az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítések elősegítése érdekében (3).

| 3. | A Közös Vállalkozás tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Ipari Csoport (NEW-IG) és az N.ERGHY Kutatási Csoport. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Ipari Csoport (NEW-IG) és az N.ERGHY Kutatási Csoport.

| 4. | Az Unió – a hetedik keretprogram költségvetéséből – maximum 470 millió euróval járul hozzá az FCH Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez; ebből a működési költségekre elkülönített rész nem haladhatja meg a 20 millió eurót. A NEW-IG hozzájárulása a működési költségek 50 %-a, az N.ERGHY hozzájárulása pedig a működési költségek 1/12 része, valamint az operatív költségekhez legalább az uniós támogatással egyenértékű természetbeni hozzájárulást kell biztosítania (4). |
| --- | --- |

4.

Az Unió – a hetedik keretprogram költségvetéséből – maximum 470 millió euróval járul hozzá az FCH Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez; ebből a működési költségekre elkülönített rész nem haladhatja meg a 20 millió eurót. A NEW-IG hozzájárulása a működési költségek 50 %-a, az N.ERGHY hozzájárulása pedig a működési költségek 1/12 része, valamint az operatív költségekhez legalább az uniós támogatással egyenértékű természetbeni hozzájárulást kell biztosítania (4).

| 5. | A Közös Vállalkozás 2010. november 15. óta pénzügyileg önálló. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2010. november 15. óta pénzügyileg önálló.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési módszere analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók vizsgálatát, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott legfontosabb kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az FCH Közös Vállalkozás éves beszámolóját (5), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (7) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az FCH Közös Vállalkozás éves beszámolóját (5), amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (6) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (7) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 8. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

8.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 185. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A vezetés felelőssége

| 9. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (9). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (10), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (11). |
| --- | --- |

9.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételi és kiadási oldalát (9). Az igazgató feladata, hogy kialakítsa az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes – végleges beszámoló elkészítését (10), valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott szervezeti struktúrát, belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (11).

Az ellenőr felelőssége

| 10. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Közös Vállalkozás éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 11. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (12) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (12) nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe szerint végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai és szakmai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a beszámoló nem tartalmaz lényegi hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

12.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, mely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hiba a beszámolóban, illetve jogszabályoknak való meg nem felelés az azt alátámasztó tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások kialakításához figyelembe veszi a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politika megfelelő-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 13. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényegi szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak megfelelően tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 15. | Az irányítótestület 2011 januárjában utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (13). A 12 utólagos ellenőrzésből 2012 szeptemberéig csak nyolcat zártak le, ezek összesen 4,8 millió euróra terjedtek ki (az FCH Közös Vállalkozáshoz 2011-ben beérkezett költségigénylések 27 %-a). Az ellenőrzések közül hat nem mutatott rá lényegi hibára, a fennmaradó kettő azonban jelentős hibákra világított rá (14). A nagyobbik hibát (764 000 EUR) a következő évben korrigálták. |
| --- | --- |

15.

Az irányítótestület 2011 januárjában utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el. Ez a stratégia az egyik legfontosabb kontrollmechanizmus az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére (13). A 12 utólagos ellenőrzésből 2012 szeptemberéig csak nyolcat zártak le, ezek összesen 4,8 millió euróra terjedtek ki (az FCH Közös Vállalkozáshoz 2011-ben beérkezett költségigénylések 27 %-a). Az ellenőrzések közül hat nem mutatott rá lényegi hibára, a fennmaradó kettő azonban jelentős hibákra világított rá (14). A nagyobbik hibát (764 000 EUR) a következő évben korrigálták.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | A Számvevőszék véleménye szerint a 15. bekezdésekben leírtak hatásainak kivételével a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék véleménye szerint a 15. bekezdésekben leírtak hatásainak kivételével a Közös Vállalkozásnak a 2011. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 17. | A 18–27. bekezdésben olvasható alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

17.

A 18–27. bekezdésben olvasható alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 18. | A 2011. évi végleges költségvetés 117 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és 60 millió EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,8 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 87,9 % volt. Az operatív tevékenységekhez (a költségvetés III. címe) rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok 112 millió eurós összegét a 2011-es pályázati felhívásra vonatkozó globális kötelezettségvállalás alapján használták fel. |
| --- | --- |

18.

A 2011. évi végleges költségvetés 117 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és 60 millió EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott. A rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,8 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 87,9 % volt. Az operatív tevékenységekhez (a költségvetés III. címe) rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok 112 millió eurós összegét a 2011-es pályázati felhívásra vonatkozó globális kötelezettségvállalás alapján használták fel.

| 19. | Az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatában (15) leírt költségvetési eljárásnak nem tettek eleget; félreértelmezték a Bizottság által megadott azon felmentést, hogy a következő három évre vonatkozóan a törölt előirányzatokat a bevételi és kiadási előirányzatok között szerepeltessék. A Közös Vállalkozás úgy döntött, hogy felhasználja a 3,3 millió EUR összegű, 2010-ről 2011-re áthozott kifizetési előirányzatokat (16), noha a folyó pénzügyi évre vonatkozóan 6,3 millió EUR összegű engedélyezett kifizetési előirányzat még rendelkezésére állt (17). Az FCH Közös Vállalkozás költségvetési eljárással kapcsolatos értelmezése miatt az éves költségvetési eredmény összege helytelen, mivel a 2011-ről 2012-re áthozott 6,3 millió EUR (18) összegű kifizetési előirányzat nem szerepel a számításokban. A 2010-es költségvetési eredménykimutatás továbbá nem tartalmazza a 2010-ről 2011-re átvitt 3,3 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

19.

Az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatában (15) leírt költségvetési eljárásnak nem tettek eleget; félreértelmezték a Bizottság által megadott azon felmentést, hogy a következő három évre vonatkozóan a törölt előirányzatokat a bevételi és kiadási előirányzatok között szerepeltessék. A Közös Vállalkozás úgy döntött, hogy felhasználja a 3,3 millió EUR összegű, 2010-ről 2011-re áthozott kifizetési előirányzatokat (16), noha a folyó pénzügyi évre vonatkozóan 6,3 millió EUR összegű engedélyezett kifizetési előirányzat még rendelkezésére állt (17). Az FCH Közös Vállalkozás költségvetési eljárással kapcsolatos értelmezése miatt az éves költségvetési eredmény összege helytelen, mivel a 2011-ről 2012-re áthozott 6,3 millió EUR (18) összegű kifizetési előirányzat nem szerepel a számításokban. A 2010-es költségvetési eredménykimutatás továbbá nem tartalmazza a 2010-ről 2011-re átvitt 3,3 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot.

| 20. | A 10,4 millió EUR összegű, 2010-re vonatkozó felhasználatlan globális kötelezettségvállalást (amelynek felhasználási véghatárideje 2011. december 31. volt) nem 2011 végére, hanem csak 2012 januárjában vonták vissza. |
| --- | --- |

20.

A 10,4 millió EUR összegű, 2010-re vonatkozó felhasználatlan globális kötelezettségvállalást (amelynek felhasználási véghatárideje 2011. december 31. volt) nem 2011 végére, hanem csak 2012 januárjában vonták vissza.

Pályázati felhívások

| 21. | A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként összesen 183,4 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket (19), 2011-ben pedig meghirdették a negyedik, 111,6 millió EUR összegű pályázati felhívást; előbbi összeg a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 41 %-át, utóbbi pedig 25 %-át teszi ki (20). A pályázatok értékelésére 2011-ben került sor, és a kiválasztott projektek jelenleg a tárgyalási szakaszban tartanak. 2012 januárjában írták ki az ötödik pályázati felhívást 79 millió EUR értékben (a maximális uniós hozzájárulás további 18 %-a). Mindez azt mutatja, hogy a költségvetés-végrehajtás megfelelően halad előre. |
| --- | --- |

21.

A 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként összesen 183,4 millió EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket (19), 2011-ben pedig meghirdették a negyedik, 111,6 millió EUR összegű pályázati felhívást; előbbi összeg a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 41 %-át, utóbbi pedig 25 %-át teszi ki (20). A pályázatok értékelésére 2011-ben került sor, és a kiválasztott projektek jelenleg a tárgyalási szakaszban tartanak. 2012 januárjában írták ki az ötödik pályázati felhívást 79 millió EUR értékben (a maximális uniós hozzájárulás további 18 %-a). Mindez azt mutatja, hogy a költségvetés-végrehajtás megfelelően halad előre.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK LEGFONTOSABB KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 22. | 2011 végén a mögöttes üzleti folyamatokat a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően validálta a számvitelért felelős tisztviselő (21). A számvitelért felelős tisztviselő a jelentésében számos hiányosságról (22) számolt be, amelyeket 2012 folyamán nyomon követ majd. |
| --- | --- |

22.

2011 végén a mögöttes üzleti folyamatokat a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően validálta a számvitelért felelős tisztviselő (21). A számvitelért felelős tisztviselő a jelentésében számos hiányosságról (22) számolt be, amelyeket 2012 folyamán nyomon követ majd.

A természetbeni hozzájárulások szintjének éves értékelése

| 23. | A természetbeni hozzájárulások szintjének értékelésére alkalmazott módszert (23) véglegesítették (24), majd ennek alapján a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (Internal Audit Service, IAS) és a belső ellenőrzési részleg (Internal Audit Capability, IAC) 2012 áprilisában közös értékelést végzett (25). A természetbeni hozzájárulások összesített szintje a számvitelért felelős tisztviselő 2012. február 8-i (a 2011-es előzetes beszámoló elkészítéséhez alkalmazott határnap) validálása szerint 347,6 millió EUR volt. Az értékelő jelentés következtetése szerint ezt az összeget 0,93 millió euróval (26) (azaz 0,3 %-kal) csökkenteni kell. |
| --- | --- |

23.

A természetbeni hozzájárulások szintjének értékelésére alkalmazott módszert (23) véglegesítették (24), majd ennek alapján a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (Internal Audit Service, IAS) és a belső ellenőrzési részleg (Internal Audit Capability, IAC) 2012 áprilisában közös értékelést végzett (25). A természetbeni hozzájárulások összesített szintje a számvitelért felelős tisztviselő 2012. február 8-i (a 2011-es előzetes beszámoló elkészítéséhez alkalmazott határnap) validálása szerint 347,6 millió EUR volt. Az értékelő jelentés következtetése szerint ezt az összeget 0,93 millió euróval (26) (azaz 0,3 %-kal) csökkenteni kell.

Készpénzgazdálkodás

| 24. | 2011. december végén az FCH Közös Vállalkozás bankszámlaegyenlege 9,2 millió EUR volt (27). 2011 augusztusa és decembere között az FCH Közös Vállalkozás készpénzegyenlege kb. 30 millió és 60 millió EUR között volt. A Közös Vállalkozás várhatóan minden szükséges lépést meg fog tenni annak érdekében, hogy a számláján lévő készpénzegyenlegét a szükséges szintre csökkentse. |
| --- | --- |

24.

2011. december végén az FCH Közös Vállalkozás bankszámlaegyenlege 9,2 millió EUR volt (27). 2011 augusztusa és decembere között az FCH Közös Vállalkozás készpénzegyenlege kb. 30 millió és 60 millió EUR között volt. A Közös Vállalkozás várhatóan minden szükséges lépést meg fog tenni annak érdekében, hogy a számláján lévő készpénzegyenlegét a szükséges szintre csökkentse.

EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 25. | 2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre, és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Az üzletmenet-folytonossági tervet, beleértve a katasztrófaelhárítási tervet is az FCH Közös Vállalkozás 2012. június 12-én fogadta el. |
| --- | --- |

25.

2011-ben a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre, és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. Az üzletmenet-folytonossági tervet, beleértve a katasztrófaelhárítási tervet is az FCH Közös Vállalkozás 2012. június 12-én fogadta el.

| 26. | A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát még nem módosították a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezéssel (28). |
| --- | --- |

26.

A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát még nem módosították a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezéssel (28).

| 27. | A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról 2012. február 3-án írtak alá befogadási megállapodást (29). |
| --- | --- |

27.

A Közös Vállalkozás és a belga hatóságok között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról 2012. február 3-án írtak alá befogadási megállapodást (29).

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. november 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 521/2008/EK rendelete (2008. május 30.) az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 153., 2008.6.12., 1. o.).

1

(2)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze az összes kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

2

(3)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

3

melléklet

(4)  A Közös Vállalkozást létrehozó 521/2008/EK rendelet melléklete 12. cikkének (3) bekezdése szerint az FCH Közös Vállalkozás működési költségei részben az Unió pénzügyi hozzájárulása, részben a tevékenységeiben részt vevő jogi személyek természetbeni hozzájárulásai révén kerülnek finanszírozásra. A részt vevő jogalanyok hozzájárulásának legalább akkorának kell lennie, mint az Unió pénzügyi hozzájárulásának.

4

(5)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok felhasználási arányát, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

5

(6)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatásokhoz csatolt jegyzet; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és további magyarázatokat tartalmaz.

6

(7)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást, ennek a gazdasági eredménykimutatással való összevetését és a 2011-es költségvetés végrehajtásáról szóló jelentést tartalmazzák.

7

(8)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

8

(9)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

9

(10)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az európai uniós szervek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. és 2. fejezete tartalmazza és e szabályokat beépítették az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatába.

10

(11)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

11

(12)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

12

(13)  A Közös Vállalkozást létrehozó 521/2008/EK rendelet 12. cikkének (4) bekezdése szerint „Az FCH Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az FCH Közös Vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél”. Az utólagos ellenőrzések feltárhatnak a kedvezményezettek által igényelt, támogatásra nem jogosult kiadásokat, amelyek ezután visszafizettetési eljárást vonnak maguk után.

13

(14)  A fennmaradó ellenőrzések lezárásáig a hibaarány kiszámítása nem célszerű.

14

(15)  Az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 10. cikke szerint azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették, meg kell szüntetni. Amennyiben a Közös Vállalkozás igényei úgy kívánják, a 27 cikk értelmében a törölt előirányzatokat be lehet számítani a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba.

15

A fel nem használt előirányzatok azonban kizárólag a következő pénzügyi évre vihetőek át az irányítótestület legkésőbb február 15-ig meghozott határozatával.

(16)  Az irányítótestület által 2011. november 22-én elfogadott második pótköltségvetésbe 2010-ről 3,3 millió EUR összegű, operatív tevékenységekre szánt, de fel nem használt kifizetési előirányzatot vezettek be.

16

(17)  Az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata 10. cikkének (4) bekezdése szerint az FCH Közös Vállalkozás először a folyó pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokat használja fel, és nem használja fel addig az átvitt előirányzatokat, amíg az előbbiek ki nem merülnek.

17

(18)  A 2011-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes éves beszámoló szerint a 2011-es műveletek fel nem használt kifizetési előirányzatait (6 267 731 EUR) az FCH Közös Vállalkozás 2012-es költségvetésében költségvetés-módosítással újraaktiválják (átviszik) (az FCH Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes éves beszámolója, 42. o.).

18

(19)  A lekötött előirányzatok közé tartozik az Európai Gazdasági Térség (EFTA) 2,4 %-os hozzájárulása is (a hetedik keretprogramhoz csatlakozott országok befizetése).

19

(20)  Az FCH Közös Vállalkozást létrehozó 521/2008/EK rendelet 5. cikke és a rendelet mellékletének 12. cikke szerint a Közös Vállalkozás működési költségeit és kutatási tevékenységeit fedező uniós hozzájárulás maximális mértéke 470 millió EUR, amelyből a működési költségekhez való hozzájárulás nem haladhatja meg a 20 millió eurót. Amennyiben a működési költségekhez való hozzájárulás egy részét nem használják fel, azt kutatási tevékenységekre lehet fordítani.

20

(21)  Az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata 43. cikkének e) pontja szerint a számvitelért felelős tisztviselő felelős a számviteli rendszerek létrehozásáért és validálásáért.

21

(22)  A megállapított hiányosságok többek között a következők voltak: a jogi kötelezettségvállalások teljes körű nyilvántartásának létrehozására és fenntartására, valamint a jogi kötelezettségvállalások módosításának gyors és megfelelő végrehajtására irányuló hatékonyabb nyomon követésre és felügyeletre van szükség.

22

(23)  Természetbeni hozzájárulások a Közös Vállalkozás tevékenységeiben részt vevő jogi személyeknél felmerülő azon elszámolható költségek is, amelyeket nem térít meg a Közös Vállalkozás.

23

(24)  Az FCH Közös Vállalkozást létrehozó 521/2008/EK rendelet melléklete 12. cikkének (7) bekezdése szerint „a természetbeni hozzájárulások értékelésének módszertanát az FCH Közös Vállalkozás határozza meg a pénzügyi szabályzatával összhangban és a hetedik keretprogram részvételi szabályai alapján”.

24

(25)  Az FCH Közös Vállalkozást létrehozó 521/2008/EK rendelet melléklete 12. cikkének (7) bekezdése szerint a vizsgálatot minden pénzügyi évben független könyvvizsgáló végzi el, és a vizsgálat eredményét minden pénzügyi év végét követő négy hónapon belül be kell nyújtani a Bizottsághoz.

25

(26)  A kiigazítás a 2008-as ajánlattételi felhívás nyolc olyan projektje alapján történt, amelyek esetében egyes résztvevők költségvetésben szereplő közvetett költségeik számításához az FCH Közös Vállalkozásra vonatkozó 20 %-os átalányrendszer helyett a 60 %-os átalányrendszert alkalmazták (A természetbeni hozzájárulások szintjének éves értékelése – Zárójelentés).

26

(27)  2010 végén a készpénzállomány 5 millió EUR volt.

27

(28)  Az FCH Közös Vállalkozás 2010-es éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés (HL C 368., 2011.12.16., 40. o.) 20. bekezdése.

28

(29)  Az FCH Közös Vállalkozás 2010-es éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés 21. bekezdése.

29

---

MELLÉKLET

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke

  A hetedik keretprogramról szóló 1982/2006/EK határozat arról rendelkezik, hogy közös technológiai kezdeményezések céljából az Unió hozzájárulást nyújthat a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához, amely – az EUMSZ 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg. |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (az 1183/2011/EU rendelettel módosított 521/2008/EK rendelet) | Célkitűzések

  Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram végrehajtásához, és különösen az „Együttműködés” egyedi program „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” és „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” témaköreinek megvalósításához.
  Különösen:






  a) | célul tűzi ki, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén, elősegítve a piaci áttörést az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén és ezáltal lehetőséget adva a kereskedelmi, piaci alapon működő erőknek, hogy jelentős közhasznot hajtsanak; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke

A hetedik keretprogramról szóló 1982/2006/EK határozat arról rendelkezik, hogy közös technológiai kezdeményezések céljából az Unió hozzájárulást nyújthat a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához, amely – az EUMSZ 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Közös Vállalkozás hatásköre

(az 1183/2011/EU rendelettel módosított 521/2008/EK rendelet)

Célkitűzések

Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram végrehajtásához, és különösen az „Együttműködés” egyedi program „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” és „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” témaköreinek megvalósításához.

Különösen:

a)

célul tűzi ki, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén, elősegítve a piaci áttörést az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén és ezáltal lehetőséget adva a kereskedelmi, piaci alapon működő erőknek, hogy jelentős közhasznot hajtsanak;

| b) | koordináltan támogatja a kutatást, technológiafejlesztést és demonstrációt (a továbbiakban: KTD) a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (a továbbiakban: társult országok) a piaci hiányosságok áthidalása érdekében, összpontosít a piacképes felhasználások fejlesztésére, és ezáltal segíti az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

b)

koordináltan támogatja a kutatást, technológiafejlesztést és demonstrációt (a továbbiakban: KTD) a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (a továbbiakban: társult országok) a piaci hiányosságok áthidalása érdekében, összpontosít a piacképes felhasználások fejlesztésére, és ezáltal segíti az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítéseket;

| c) | támogatja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos KTD-prioritások megvalósítását, mégpedig támogatások odaítélésével, pályázati versenyfelhívásokat követően; |
| --- | --- |

c)

támogatja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos KTD-prioritások megvalósítását, mégpedig támogatások odaítélésével, pályázati versenyfelhívásokat követően;

| d) | ösztönzi a köz- és magánszférabeli forrásokból finanszírozott, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiába történő nagyobb volumenű kutatási befektetéseket a tagállamokban és a társult országokban. |
| --- | --- |

d)

ösztönzi a köz- és magánszférabeli forrásokból finanszírozott, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiába történő nagyobb volumenű kutatási befektetéseket a tagállamokban és a társult országokban.

Feladatok

| a) | Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezés létrehozása és hatékony irányítása; |
| --- | --- |

a)

Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezés létrehozása és hatékony irányítása;

| b) | kritikus tömeg elérése a kutatási erőfeszítések tekintetében, kellő bizalmat teremtve ezzel az iparban, a köz- és magánszférabeli befektetők, a döntéshozók és egyéb érdekeltek körében, ahhoz, hogy csatlakozzanak egy hosszú távú programhoz; |
| --- | --- |

b)

kritikus tömeg elérése a kutatási erőfeszítések tekintetében, kellő bizalmat teremtve ezzel az iparban, a köz- és magánszférabeli befektetők, a döntéshozók és egyéb érdekeltek körében, ahhoz, hogy csatlakozzanak egy hosszú távú programhoz;

| c) | további ipari, nemzeti és regionális KTD-befektetések mobilizálása; |
| --- | --- |

c)

további ipari, nemzeti és regionális KTD-befektetések mobilizálása;

| d) | a KTD integrálása; törekvés a hosszú távú fenntarthatóság és az ipari versenyképesség költségekkel, teljesítménnyel és tartóssággal kapcsolatos céljainak elérésére, és a technológiai szűk keresztmetszetek kiiktatása; |
| --- | --- |

d)

a KTD integrálása; törekvés a hosszú távú fenntarthatóság és az ipari versenyképesség költségekkel, teljesítménnyel és tartóssággal kapcsolatos céljainak elérésére, és a technológiai szűk keresztmetszetek kiiktatása;

| e) | az innováció és az új értékteremtési láncok kialakulásának ösztönzése a kkv-k bevonásával is; |
| --- | --- |

e)

az innováció és az új értékteremtési láncok kialakulásának ösztönzése a kkv-k bevonásával is;

| f) | az ipar, az egyetemek és kutatóintézmények interakciójának elősegítése, az alapkutatásban is; |
| --- | --- |

f)

az ipar, az egyetemek és kutatóintézmények interakciójának elősegítése, az alapkutatásban is;

| g) | a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben a kkv-k részvételének elősegítése; |
| --- | --- |

g)

a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben a kkv-k részvételének elősegítése;

| h) | az összes tagállam és társult ország intézményei részvételének ösztönzése; |
| --- | --- |

h)

az összes tagállam és társult ország intézményei részvételének ösztönzése;

| i) | átfogó társadalmi-technológiai-gazdasági kutatás végzése a technológiai haladásnak és a piacra lépés nem technológiai akadályainak az értékelése és nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

i)

átfogó társadalmi-technológiai-gazdasági kutatás végzése a technológiai haladásnak és a piacra lépés nem technológiai akadályainak az értékelése és nyomon követése érdekében;

| j) | kutatás végzése új szabályozások és szabványok kidolgozásának, illetve az érvényben lévők felülvizsgálatának céljából a piacra lépés mesterséges akadályainak felszámolása, valamint a helyettesíthetőség, az átjárhatóság, a határokon átnyúló hidrogénkereskedelem és az exportpiacok támogatása érdekében, és eközben a zavartalan működés biztosítása, az innováció meggátolása nélkül; |
| --- | --- |

j)

kutatás végzése új szabályozások és szabványok kidolgozásának, illetve az érvényben lévők felülvizsgálatának céljából a piacra lépés mesterséges akadályainak felszámolása, valamint a helyettesíthetőség, az átjárhatóság, a határokon átnyúló hidrogénkereskedelem és az exportpiacok támogatása érdekében, és eközben a zavartalan működés biztosítása, az innováció meggátolása nélkül;

| k) | kommunikációs és információterjesztési tevékenységvállalás és megbízható információk nyújtása a nyilvánosság eredményesebb tájékoztatása érdekében, a hidrogéntechnológiák biztonságosságának, környezetre gyakorolt kedvező hatásának, az alkalmazásukból eredő ellátási biztonságnak, az alacsonyabb energiaköltségnek és a foglalkoztatás bővülésének megismertetése a közvéleménnyel; |
| --- | --- |

k)

kommunikációs és információterjesztési tevékenységvállalás és megbízható információk nyújtása a nyilvánosság eredményesebb tájékoztatása érdekében, a hidrogéntechnológiák biztonságosságának, környezetre gyakorolt kedvező hatásának, az alkalmazásukból eredő ellátási biztonságnak, az alacsonyabb energiaköltségnek és a foglalkoztatás bővülésének megismertetése a közvéleménnyel;

| l) | egy többéves megvalósítási terv létrehozása és végrehajtása; |
| --- | --- |

l)

egy többéves megvalósítási terv létrehozása és végrehajtása;

| m) | az uniós pénzeszközök rendelkezésre bocsátása, valamint a KTD-tevékenységek végrehajtásához szükséges, a magánszférából és egyéb közszférából származó források mozgósítása; |
| --- | --- |

m)

az uniós pénzeszközök rendelkezésre bocsátása, valamint a KTD-tevékenységek végrehajtásához szükséges, a magánszférából és egyéb közszférából származó források mozgósítása;

| n) | a KTD-tevékenységek maradéktalan végrehajtásának és a forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásnak a biztosítása; |
| --- | --- |

n)

a KTD-tevékenységek maradéktalan végrehajtásának és a forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásnak a biztosítása;

| o) | a projektekről szóló információk közzététele és terjesztése, ideértve a résztvevők nevét, a KTD-tevékenységek eredményeit és az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásának összegét; |
| --- | --- |

o)

a projektekről szóló információk közzététele és terjesztése, ideértve a résztvevők nevét, a KTD-tevékenységek eredményeit és az FCH Közös Vállalkozás pénzügyi hozzájárulásának összegét;

| p) | azon jogi személyek értesítése az Európai Beruházási Banktól felvehető hitelekről, amelyek az FCH Közös Vállalkozással már támogatási megállapodást kötöttek, különös tekintettel a hetedik keretprogram alapján létrehozott kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra; |
| --- | --- |

p)

azon jogi személyek értesítése az Európai Beruházási Banktól felvehető hitelekről, amelyek az FCH Közös Vállalkozással már támogatási megállapodást kötöttek, különös tekintettel a hetedik keretprogram alapján létrehozott kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra;

| q) | nagyfokú átláthatóság és tisztességes verseny biztosítása minden pályázó számára, egyenlő hozzáférési feltételekkel az FCH Közös Vállalkozás KTD-tevékenységeihez, függetlenül attól, hogy tagjai-e vagy sem a Kutatási Csoportnak vagy az Ipari Csoportnak (különös tekintettel a kkv-kra); |
| --- | --- |

q)

nagyfokú átláthatóság és tisztességes verseny biztosítása minden pályázó számára, egyenlő hozzáférési feltételekkel az FCH Közös Vállalkozás KTD-tevékenységeihez, függetlenül attól, hogy tagjai-e vagy sem a Kutatási Csoportnak vagy az Ipari Csoportnak (különös tekintettel a kkv-kra);

| r) | az ágazatban végbemenő nemzetközi fejlesztések nyomon követése és adott esetben részvétel a nemzetközi együttműködésben; |
| --- | --- |

r)

az ágazatban végbemenő nemzetközi fejlesztések nyomon követése és adott esetben részvétel a nemzetközi együttműködésben;

| s) | szoros együttműködés kialakítása és koordináció biztosítása a kutatási keretprogram és más európai, nemzeti és transznacionális tevékenységek, testületek és érdekeltek között; |
| --- | --- |

s)

szoros együttműködés kialakítása és koordináció biztosítása a kutatási keretprogram és más európai, nemzeti és transznacionális tevékenységek, testületek és érdekeltek között;

| t) | az FCH Közös Vállalkozás céljainak megvalósulása tekintetében elért eredmények figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

t)

az FCH Közös Vállalkozás céljainak megvalósulása tekintetében elért eredmények figyelemmel kísérése;

| u) | a célkitűzések eléréséhez szükséges minden egyéb tevékenység elvégzése. |
| --- | --- |

u)

a célkitűzések eléréséhez szükséges minden egyéb tevékenység elvégzése.

Irányítás

Az FCH Közös Vállalkozás szervei a következők:

| a) | irányítótestület; |
| --- | --- |

a)

irányítótestület;

| b) | ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

b)

ügyvezető igazgató;

| c) | tudományos bizottság. |
| --- | --- |

c)

tudományos bizottság.

Irányítótestület

Az irányítótestület az FCH Közös Vállalkozás legfőbb döntéshozó szerve.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató a Közös Vállalkozás napi ügyintézésért felelős vezetője és jogi képviselője. Az ügyvezető igazgató az irányító testületnek felel.

Tudományos bizottság

9 tagból áll, tagjai kiegyensúlyozottan tükrözik a tudományos élet, az ipar és a szabályozási hatóságok kimagasló szakértelmét. Feladatai a következők:

| a) | tanácsot ad a tudományos prioritásokkal kapcsolatban az éves és többéves megvalósítási tervekről szóló javaslathoz; |
| --- | --- |

a)

tanácsot ad a tudományos prioritásokkal kapcsolatban az éves és többéves megvalósítási tervekről szóló javaslathoz;

| b) | tanácsot ad az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban;

| c) | tanácsot ad a szakértői véleményező bizottságok összetételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

tanácsot ad a szakértői véleményező bizottságok összetételére vonatkozóan.

Az FCH Közös Vállalkozás külső tanácsadó testületei a következők:

| — | az FCH tagállami képviselői csoport és az érdekeltek közgyűlése |
| --- | --- |

—

az FCH tagállami képviselői csoport és az érdekeltek közgyűlése

Az FCH tagállami képviselői csoport

A tagállamok egy-egy képviselőjéből és a társult országok egy-egy képviselőjéből áll. Legfontosabb feladatai: vélemény kibocsátása az FCH Közös Vállalkozás programjainak előrehaladásáról, a célokkal való összhang felügyelete, valamint az átfedések elkerülése érdekében a nemzeti programokkal való összehangolt együttműködés.

Az érdekeltek közgyűlése

Az érdekeltek közgyűlése fontos kommunikációs csatorna az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatban, és mint ilyen, valamennyi köz-, illetve magánszférához tartozó érdekelt fél, valamint a tagállamokban, a társult és a harmadik országokban működő nemzetközi érdekcsoport felé nyitott. Évente egyszer ül össze. Az érdekeltek közgyűlését tájékoztatják az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeiről és felkérik, hogy azokhoz fűzzön észrevételeket.

Az FCH Közös Vállalkozás belső és külső ellenőrei, valamint a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság a következők:

Belső ellenőrzés

| — | az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője (azaz a belső ellenőrzési részleg – IAC) |
| --- | --- |

—

az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője (azaz a belső ellenőrzési részleg – IAC)

| — | a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS). |
| --- | --- |

—

a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS).

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2011-ben

Költségvetés

117,2 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat, ebből 113,1 millió EUR uniós hozzájárulás az operatív kiadásokhoz (a tervek szerint ugyanekkora értékű természetbeni hozzájárulást biztosítanak majd a magánszférához tartozó tagok), valamint 4 millió EUR a működési költségekhez.

Létszám 2011. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes állások száma: 18 (ebből valamennyi betöltött)

2 szerződéses alkalmazotti állás (ebből valamennyi betöltött)

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

Operatív feladatok: 6

Adminisztratív feladatok: 7

| — | Vegyes feladatok: 7 |
| --- | --- |

—

Vegyes feladatok: 7

A 2011-ben elért főbb eredmények

| — | Az irányítótestület által 2011. november 22-én elfogadott többéves végrehajtási terv felülvizsgálata. |
| --- | --- |

—

Az irányítótestület által 2011. november 22-én elfogadott többéves végrehajtási terv felülvizsgálata.

| — | A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs prioritások, valamint – az FCH Közös Vállalkozás 109 millió EUR összegű tervezett támogatásával megvalósítandó – 2011. évi pályázati témakörök (36) felvázolása. |
| --- | --- |

—

A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs prioritások, valamint – az FCH Közös Vállalkozás 109 millió EUR összegű tervezett támogatásával megvalósítandó – 2011. évi pályázati témakörök (36) felvázolása.

| — | A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs prioritások, valamint – az FCH Közös Vállalkozás 77,5 millió EUR összegű tervezett támogatásával megvalósítandó – 2012. évi pályázati témakörök (31) felvázolása. |
| --- | --- |

—

A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs prioritások, valamint – az FCH Közös Vállalkozás 77,5 millió EUR összegű tervezett támogatásával megvalósítandó – 2012. évi pályázati témakörök (31) felvázolása.

| — | A 2011. évi pályázati felhívás közzététele májusban, 2011. augusztusi beadási határidővel. |
| --- | --- |

—

A 2011. évi pályázati felhívás közzététele májusban, 2011. augusztusi beadási határidővel.

| — | A 2011. évi pályázati felhívás értékelése 2011 szeptemberében; továbbá egy lista összeállítása azon projektekről, amelyek megvalósításáról tárgyalni kell. A lista benyújtása az irányítótestületnek 2011 novemberében (30); a tárgyalások megkezdése 2011. november 28-án. |
| --- | --- |

—

A 2011. évi pályázati felhívás értékelése 2011 szeptemberében; továbbá egy lista összeállítása azon projektekről, amelyek megvalósításáról tárgyalni kell. A lista benyújtása az irányítótestületnek 2011 novemberében (30); a tárgyalások megkezdése 2011. november 28-án.

| — | Tárgyalás a 2010. évi pályázaton kiválasztott projektekről, miután az irányítótestület a korrekciós tényezőt jóváhagyta, valamint a kapcsolódó támogatási megállapodások megkötése (26). |
| --- | --- |

—

Tárgyalás a 2010. évi pályázaton kiválasztott projektekről, miután az irányítótestület a korrekciós tényezőt jóváhagyta, valamint a kapcsolódó támogatási megállapodások megkötése (26).

| — | Nemzetközi együttműködés fejlesztése a legjelentősebb partnerekkel (Egyesült Államok, Japán, Dél-Korea). A 2012-es pályázati felhívás egyik témájának kiegészítése egy további támogathatósági szemponttal: kapcsolódás az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma által finanszírozott projekttel. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi együttműködés fejlesztése a legjelentősebb partnerekkel (Egyesült Államok, Japán, Dél-Korea). A 2012-es pályázati felhívás egyik témájának kiegészítése egy további támogathatósági szemponttal: kapcsolódás az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma által finanszírozott projekttel.

| — | Információcsere a tagállamokkal és a társult országokkal (tájékoztató ülések). |
| --- | --- |

—

Információcsere a tagállamokkal és a társult országokkal (tájékoztató ülések).

| — | Együttműködés az európai régiókkal (a HyER-en keresztül). |
| --- | --- |

—

Együttműködés az európai régiókkal (a HyER-en keresztül).

| — | Együttműködés a Közös Kutatóközponttal (JRC) projekt- és programszinten egyaránt; a tevékenységeknek a közös munkaterv révén történő összehangolása a mérésre, a technológiák feltérképezésére és a stratégiai tanácsadásra összpontosult; az érdekeltek közgyűlésére 2011. november 22–23-án került sor, az első, 400 résztvevős programértékelési napon, ahol egyéb kommunikációs tevékenységek mellett elsősorban az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák kereskedelmi értékesítéséről volt szó, különös tekintettel a közlekedési ágazatra. |
| --- | --- |

—

Együttműködés a Közös Kutatóközponttal (JRC) projekt- és programszinten egyaránt; a tevékenységeknek a közös munkaterv révén történő összehangolása a mérésre, a technológiák feltérképezésére és a stratégiai tanácsadásra összpontosult; az érdekeltek közgyűlésére 2011. november 22–23-án került sor, az első, 400 résztvevős programértékelési napon, ahol egyéb kommunikációs tevékenységek mellett elsősorban az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák kereskedelmi értékesítéséről volt szó, különös tekintettel a közlekedési ágazatra.

Egyéb jelentős eredmények:

| — | Átköltözés az új irodahelységekbe (4 másik Közös Vállalkozással együtt, 2011. január közepén). |
| --- | --- |

—

Átköltözés az új irodahelységekbe (4 másik Közös Vállalkozással együtt, 2011. január közepén).

| — | Az FCH Közös Vállalkozás első időközi értékelése. |
| --- | --- |

—

Az FCH Közös Vállalkozás első időközi értékelése.

| — | A számviteli rendszer validálása a számvitelért felelős tisztviselő által 2011. november 21-én. |
| --- | --- |

—

A számviteli rendszer validálása a számvitelért felelős tisztviselő által 2011. november 21-én.

| — | Az FCH Közös Vállalkozás alapító rendeletét módosító 1183/2011/EU tanácsi rendelet elfogadása. |
| --- | --- |

—

Az FCH Közös Vállalkozás alapító rendeletét módosító 1183/2011/EU tanácsi rendelet elfogadása.

| — | Az első költségigénylések beérkezése és feldolgozása. |
| --- | --- |

—

Az első költségigénylések beérkezése és feldolgozása.

| — | Az első utólagos ellenőrzések elindítása. |
| --- | --- |

—

Az első utólagos ellenőrzések elindítása.

Forrás: a Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

AZ ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI (FCH) KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

15. és 16. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás többéves jellegű ellenőrzési stratégiát határozott meg, amely előzetes és utólagos ellenőrzéseket egyaránt tartalmaz, és költséghatékonysági szempontokat is figyelembe vesz. Az utólagos ellenőrzések az általános belső ellenőrzési rendszer kulcsfontosságú részei, és az ügyvezető igazgató megbízhatósági nyilatkozatát alátámasztó fő elemek egyikét alkotják. Az FCH Közös Vállalkozás az ellenőrzési és megbízhatósági szükségletek megfelelő kielégítése céljából közvetlenül az első költségigénylések 2011-es beérkezése és Közös Vállalkozás általi jóváhagyása után elindította az első utólagos ellenőrzéseket.

Az FCH Közös Vállalkozás üdvözli a Számvevőszéknek a beszámoló alapjául szolgáló valamennyi tranzakció jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó kedvező következtetését, amely alól az egyetlen kivételt a költségigénylések validálásával kapcsolatos tranzakciók jelentik. Az FCH Közös Vállalkozás véleménye szerint az összességében a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére, valamint különösen a 2011-ben jóváhagyott költségigénylésekre vonatkozó következtetés levonásakor a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| — | A kifizetések ütemezése, típusa és súlya: Az első költségigénylések csak 2011-ben érkeztek be a Közös Vállalkozáshoz, és akkor került sor a jóváhagyásukra. A Közös Vállalkozás a jóváhagyott költségigénylések tekintetében 4,6 millió EUR összegű köztes kifizetést teljesített. Ez az összesen 56,7 millió EUR összegű 2011-es kifizetések 8 %-át teszi ki (1). |
| --- | --- |

—

A kifizetések ütemezése, típusa és súlya: Az első költségigénylések csak 2011-ben érkeztek be a Közös Vállalkozáshoz, és akkor került sor a jóváhagyásukra. A Közös Vállalkozás a jóváhagyott költségigénylések tekintetében 4,6 millió EUR összegű köztes kifizetést teljesített. Ez az összesen 56,7 millió EUR összegű 2011-es kifizetések 8 %-át teszi ki (1).

| — | Az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési rendszerének eredményessége: A Közös Vállalkozás ellenőrzési rendszere 2011-ben bizonyította eredményességét. A Számvevőszék a Közös Vállalkozásnak a tranzakciókra vonatkozó saját vizsgálatainak eredményeképpen nem számolt be egyetlen, a jogszerűséggel vagy szabályszerűséggel kapcsolatos hibáról sem. A Számvevőszék által említett hibákat a Közös Vállalkozás saját belső ellenőrzési rendszere (vagyis az utólagos értékelés) tárta fel. |
| --- | --- |

—

Az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési rendszerének eredményessége: A Közös Vállalkozás ellenőrzési rendszere 2011-ben bizonyította eredményességét. A Számvevőszék a Közös Vállalkozásnak a tranzakciókra vonatkozó saját vizsgálatainak eredményeképpen nem számolt be egyetlen, a jogszerűséggel vagy szabályszerűséggel kapcsolatos hibáról sem. A Számvevőszék által említett hibákat a Közös Vállalkozás saját belső ellenőrzési rendszere (vagyis az utólagos értékelés) tárta fel.

| — | A feltárt hibák jellege és pénzügyi hatása: A Közös Vállalkozás által feltárt hibák 97 %-a (érték szerint) egy új, az FCH Közös Vállalkozás szabályaiban járatlan kedvezményezettet érintő egyetlen ellenőrzésből adódott, és a támogathatósági szabályok hibás értelmezésével magyarázható. Jóllehet a kedvezményezett által hibásan bejelentett teljes költség 764 000 EUR-t tesz ki, a feltárt hiba pénzügyi hatása (vagyis a túlfizetés), tekintve a Közös Vállalkozás készpénzbeli hozzájárulását, sokkal kisebb (177 971 EUR). |
| --- | --- |

—

A feltárt hibák jellege és pénzügyi hatása: A Közös Vállalkozás által feltárt hibák 97 %-a (érték szerint) egy új, az FCH Közös Vállalkozás szabályaiban járatlan kedvezményezettet érintő egyetlen ellenőrzésből adódott, és a támogathatósági szabályok hibás értelmezésével magyarázható. Jóllehet a kedvezményezett által hibásan bejelentett teljes költség 764 000 EUR-t tesz ki, a feltárt hiba pénzügyi hatása (vagyis a túlfizetés), tekintve a Közös Vállalkozás készpénzbeli hozzájárulását, sokkal kisebb (177 971 EUR).

| — | Javító intézkedések: A kedvezményezettek a Közös Vállalkozás által feltárt összes hibát elismerték, és a Közös Vállalkozás azok 98 %-át (érték szerint) korrigálta, amit a Számvevőszék is elismert. |
| --- | --- |

—

Javító intézkedések: A kedvezményezettek a Közös Vállalkozás által feltárt összes hibát elismerték, és a Közös Vállalkozás azok 98 %-át (érték szerint) korrigálta, amit a Számvevőszék is elismert.

| — | Az ellenőrzés hatóköre: A Közös Vállalkozás által 2011-ben elindított utólagos ellenőrzések az év során jóváhagyott költségigénylések 43 %-át fedték le (érték szerint). 2012 szeptemberétől az elvégzett ellenőrzések a jóváhagyott költségigénylések 27 %-át tették ki, amint azt a Számvevőszék is megállapította. |
| --- | --- |

—

Az ellenőrzés hatóköre: A Közös Vállalkozás által 2011-ben elindított utólagos ellenőrzések az év során jóváhagyott költségigénylések 43 %-át fedték le (érték szerint). 2012 szeptemberétől az elvégzett ellenőrzések a jóváhagyott költségigénylések 27 %-át tették ki, amint azt a Számvevőszék is megállapította.

| — | Megelőző és feltáró intézkedések: Az FCH Közös Vállalkozás intézkedéseket vezetett be, hogy a szabályozási keret ismeretének a kedvezményezettek szervezetén belüli javítása révén megelőzze a pénzügyi hibákat a költségekről való beszámolásban. Eddig három, az FCH Közös Vállalkozás kedvezményezettjeinek szóló kommunikációs kampányra került sor, és pénzügyi és ellenőrzési kérdésekről szóló FCH-útmutatókat tettek közzé. Az FCH Közös Vállalkozás előzetes ellenőrzéseit is megerősítették, hogy még a költségigénylések jóváhagyása előtt jobban fel lehessen tárni és ki lehessen javítani a hibákat. |
| --- | --- |

—

Megelőző és feltáró intézkedések: Az FCH Közös Vállalkozás intézkedéseket vezetett be, hogy a szabályozási keret ismeretének a kedvezményezettek szervezetén belüli javítása révén megelőzze a pénzügyi hibákat a költségekről való beszámolásban. Eddig három, az FCH Közös Vállalkozás kedvezményezettjeinek szóló kommunikációs kampányra került sor, és pénzügyi és ellenőrzési kérdésekről szóló FCH-útmutatókat tettek közzé. Az FCH Közös Vállalkozás előzetes ellenőrzéseit is megerősítették, hogy még a költségigénylések jóváhagyása előtt jobban fel lehessen tárni és ki lehessen javítani a hibákat.

Anélkül, hogy megkérdőjelezné a Számvevőszék állításait, az FCH Közös Vállalkozás megállapítja, hogy tekintettel a Közös Vállalkozás belső ellenőrzéseinek eredményességére a hibák feltárásában, az utólagos ellenőrzések nagy hatókörére, a Közös Vállalkozás által a feltárt hibák 98 %-a tekintetében elvégzett korrekciókra és a köztes kifizetések összes kifizetéshez képest alacsony súlyára, a kockáztatott összeg (vagyis a jóváhagyott költségigénylések lehetséges fel nem tárt hibája) a teljesített összes kifizetéshez és a 2011-ben felmerült összes működési kiadáshoz képest viszonylag korlátozott.

19. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás eljárást állapított meg pénzügyi szabályzata 10.1. cikke (1) bekezdésének és 11. cikkének végrehajtása tekintetében, amely az FCH Közös Vállalkozás számára lehetővé teszi, hogy a törölt előirányzatokat legfeljebb a következő három évre vonatkozóan szerepeltesse költségvetésében. Az FCH Közös Vállalkozás eddig nem élt a következő pénzügyi évre való átvitel 10.1. cikk (2) bekezdésében meghatározott lehetőségével (a C4 és C5 kivételével), és következésképpen a konkrét esetben a 10.1. cikk (2) bekezdése és a 10.2–10.7. cikk nem alkalmazandó.

Az FCH Közös Vállalkozás következetesen alkalmazta a pénzügyi szabályzatának végrehajtására vonatkozó eljárást, különösen a Bizottság által az FCH Közös Vállalkozás szükségleteinek figyelembevétele céljából adott eltérést.

20. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás elismeri, hogy a kötelezettségvállalásokat 2011. december 31-ig vissza kellett volna vonni, és hogy a mulasztást 2012 januárjában korrigálták. A költségvetés szorosabb nyomon követésével és az évzárási eljárás alkalmazásával minden bizonnyal elkerülhető lesz a hasonló mulasztások újbóli előfordulása.

22. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás vezetése cselekvési tervet határozott meg a hiányosságok kezelésére, és 2012 októberére a legtöbb intézkedés teljes egészében vagy részben megvalósult.

23. bekezdés

A korrekciót elvégezték.

24. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás készpénzegyenlege a 2011. augusztus 1-jei 4 millió EUR és a 2011. október 11-i 60 millió EUR között mozgott, a 2011. december 31-i záró egyenleg pedig 9 millió EUR volt. Az FCH Közös Vállalkozás a finanszírozási megállapodások korlátai között minden intézkedést megtesz a készpénzáramlások optimalizálása érdekében.

26. bekezdés

Az FCH Közös Vállalkozás költségvetési szabályzatát megfelelően módosítani fogja, hogy az tükrözze a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek költségvetésiszabályzat-mintája által igényelt összes szükséges módosítást, miután elfogadták a mintát. Időközben, amint azt a Számvevőszék a 2010-es beszámolóról szóló jelentésében elismerte, az irányító testület 2011 márciusában meghatározta és jóváhagyta a Bizottság belső ellenőrének (IAS) és az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlegének (IAC) szerepét. Az irányító testület 2011 márciusában jóváhagyta az összehangolt IAS-IAC stratégiai ellenőrzési tervet, amelynek végrehajtása jelenleg is folyik.

---

(1)  A köztes kifizetéseket (4,6 millió EUR) és a 2011-ben elszámolt előfinanszírozást (1,6 millió EUR) figyelembe véve 11 %.

---