# Uradni list C 33E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.033.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 33E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 565. februar 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.033.slv

Uradni list

Evropske unije

C 33E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 565. februar 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 5.–7. julij 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 291 E, 4.10.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 5. julij 2011 |
| 2013/C 033E/01 | Univerzalna storitev in številka za klic v sili 112Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o univerzalni storitvi in številki za klic v sili 112 (2010/2274(INI)) | 1 |
| 2013/C 033E/02 | Bolj učinkovit in pošten maloprodajni trgResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (2010/2109(INI)) | 9 |
| 2013/C 033E/03 | Prenova madžarske ustaveResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prenovi madžarske ustave | 17 |
| 2013/C 033E/04 | Peto kohezijsko poročilo in strategija za kohezijsko politiko po letu 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (2011/2035(INI)) | 21 |
| 2013/C 033E/05 | Proračunska podpora EU državam v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (2010/2300(INI)) | 38 |
| 2013/C 033E/06 | Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in poznejeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje (2011/2034(INI)) | 46 |
| 2013/C 033E/07 | Socialne storitve splošnega pomenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (2009/2222(INI)) | 65 |
| 2013/C 033E/08 | Učinek razvojne politike EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (2011/2047(INI)) | 77 |
| | Sreda, 6. julij 2011 |
| 2013/C 033E/09 | Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (2010/2304(INI)) | 89 |
| 2013/C 033E/10 | Varstvo osebnih podatkov v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (2011/2025(INI)) | 101 |
| 2013/C 033E/11 | Delovni program Komisije za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o delovnem programu Komisije za leto 2012 | 110 |
| 2013/C 033E/12 | Zakonodaja o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru živil in krmeResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o zakonodaji EU o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru krme in živil – izvajanje in obeti (2010/2249(INI)) | 120 |
| 2013/C 033E/13 | Varnost letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o varnosti letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih (2010/2154(INI)) | 125 |
| 2013/C 033E/14 | Ženske in vodenje podjetijResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (2010/2115(INI)) | 134 |
| 2013/C 033E/15 | Finančna, gospodarska in socialna kriza: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožiliResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2010/2242(INI)) | 140 |
| | Četrtek, 7. julij 2011 |
| 2013/C 033E/16 | Razmere v Siriji, Jemnu in Bahrajnu v okviru razmer v arabskem svetu in Severni AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki | 158 |
| 2013/C 033E/17 | Zunanje politike EU v prid demokratizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (2011/2032(INI)) | 165 |
| 2013/C 033E/18 | Priprave na decembrske volitve v dumo Ruske federacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011 | 180 |
| 2013/C 033E/19 | Spremembe v zvezi s SchengnomResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o spremembah v zvezi s Schengnom | 182 |
| 2013/C 033E/20 | Pristop Evropskega parlamenta k izvajanju členov 9 in 10 Protokola št. 1 k Lizbonski pogodbi o parlamentarnem sodelovanju na področju na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (SVOP)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pristopu Evropskega parlamenta k izvrševanju členov 9 in 10 protokola 1 k Lizbonski pogodbi v zvezi s parlamentarnim sodelovanjem na področju SZVP/SVOP | 186 |
| 2013/C 033E/21 | Program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v UnijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji | 188 |
| 2013/C 033E/22 | Napredek na področju boja proti minamResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o napredku na področju boja proti minam (2011/2007(INI)) | 191 |
| 2013/C 033E/23 | Demokratična republika Kongo, množična posilstva v provinci Južni KivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o demokratični republiki Kongo in množičnih posilstvih v provinci Južni Kivu | 198 |
| 2013/C 033E/24 | Indonezija in napadi na manjšineResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine | 201 |
| 2013/C 033E/25 | Indija, zlasti smrtna kazen za Davinderja Pala SinghaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indiji, zlasti smrtni kazni za Davinderja Pala Singha | 204 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 5.–7. julij 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 291 E, 4.10.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 5. julij 2011

2013/C 033E/01

Univerzalna storitev in številka za klic v sili 112Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o univerzalni storitvi in številki za klic v sili 112 (2010/2274(INI))

1

2013/C 033E/02

Bolj učinkovit in pošten maloprodajni trgResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (2010/2109(INI))

9

2013/C 033E/03

Prenova madžarske ustaveResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prenovi madžarske ustave

17

2013/C 033E/04

Peto kohezijsko poročilo in strategija za kohezijsko politiko po letu 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (2011/2035(INI))

21

2013/C 033E/05

Proračunska podpora EU državam v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (2010/2300(INI))

38

2013/C 033E/06

Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in poznejeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje (2011/2034(INI))

46

2013/C 033E/07

Socialne storitve splošnega pomenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (2009/2222(INI))

65

2013/C 033E/08

Učinek razvojne politike EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (2011/2047(INI))

77

Sreda, 6. julij 2011

2013/C 033E/09

Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (2010/2304(INI))

89

2013/C 033E/10

Varstvo osebnih podatkov v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (2011/2025(INI))

101

2013/C 033E/11

Delovni program Komisije za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o delovnem programu Komisije za leto 2012

110

2013/C 033E/12

Zakonodaja o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru živil in krmeResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o zakonodaji EU o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru krme in živil – izvajanje in obeti (2010/2249(INI))

120

2013/C 033E/13

Varnost letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjihResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o varnosti letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih (2010/2154(INI))

125

2013/C 033E/14

Ženske in vodenje podjetijResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (2010/2115(INI))

134

2013/C 033E/15

Finančna, gospodarska in socialna kriza: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožiliResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2010/2242(INI))

140

Četrtek, 7. julij 2011

2013/C 033E/16

Razmere v Siriji, Jemnu in Bahrajnu v okviru razmer v arabskem svetu in Severni AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki

158

2013/C 033E/17

Zunanje politike EU v prid demokratizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (2011/2032(INI))

165

2013/C 033E/18

Priprave na decembrske volitve v dumo Ruske federacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011

180

2013/C 033E/19

Spremembe v zvezi s SchengnomResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o spremembah v zvezi s Schengnom

182

2013/C 033E/20

Pristop Evropskega parlamenta k izvajanju členov 9 in 10 Protokola št. 1 k Lizbonski pogodbi o parlamentarnem sodelovanju na področju na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (SVOP)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pristopu Evropskega parlamenta k izvrševanju členov 9 in 10 protokola 1 k Lizbonski pogodbi v zvezi s parlamentarnim sodelovanjem na področju SZVP/SVOP

186

2013/C 033E/21

Program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v UnijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji

188

2013/C 033E/22

Napredek na področju boja proti minamResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o napredku na področju boja proti minam (2011/2007(INI))

191

2013/C 033E/23

Demokratična republika Kongo, množična posilstva v provinci Južni KivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o demokratični republiki Kongo in množičnih posilstvih v provinci Južni Kivu

198

2013/C 033E/24

Indonezija in napadi na manjšineResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine

201

2013/C 033E/25

Indija, zlasti smrtna kazen za Davinderja Pala SinghaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indiji, zlasti smrtni kazni za Davinderja Pala Singha

204

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 5. julij 2011 |
| 2013/C 033E/26 | Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: Odense Steel Shipyard/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske) (KOM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD)) | 207 |
| PRILOGA | 208 |
| 2013/C 033E/27 | Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Sloveniji, na Hrvaškem in na Češkem v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD)) | 209 |
| PRILOGA | 209 |
| 2013/C 033E/28 | Predlog spremembe proračuna št. 2/2011: poplave v Sloveniji, na Hrvaškem ter na Češkem v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek III – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD)) | 210 |
| 2013/C 033E/29 | Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: podjetje LM Glasfiber/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske) (KOM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD)) | 227 |
| PRILOGA | 228 |
| 2013/C 033E/30 | Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice (KOM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD)) | 229 |
| P7_TC1-COD(2009)0089Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice | 230 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 230 |
| 2013/C 033E/31 | Izdelki, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES, kar zadeva izdelke, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin (KOM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS)) | 230 |
| 2013/C 033E/32 | Predlog spremembe proračuna št. 3/2011: proračunski presežek v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD)) | 231 |
| 2013/C 033E/33 | Izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2011)0001Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov | 233 |
| 2013/C 033E/34 | Izvedeni finančni instrumenti, centralne nasprotne stranke in repozitoriji sklenjenih poslov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) | 233 |
| 2013/C 033E/35 | Dopolnilni nadzor finančnih subjektov v finančnem konglomeratu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES in 2006/48/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (KOM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD)) | 296 |
| P7_TC1-COD(2010)0232Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu | 297 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 297 |
| 2013/C 033E/36 | Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 298 |
| 2013/C 033E/37 | Odškodninske sheme za vlagatelje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (KOM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD)) | 328 |
| P7_TC1-COD(2010)0199Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje (
  1
  ) | 329 |
| 2013/C 033E/38 | Možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (KOM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD)) | 350 |
| P7_TC1-COD(2010)0208Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (
  1
  ) | 351 |
| | Sreda, 6. julij 2011 |
| 2013/C 033E/39 | Seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (KOM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD)) | 359 |
| P7_TC1-COD(2010)0325Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama | 359 |
| 2013/C 033E/40 | Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 ter razveljavitvi direktiv 87/250/EGS, 90/496/EGS, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2008/5/ES in Uredbe (ES) št. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD)) | 360 |
| P7_TC2-COD(2008)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 | 360 |
| 2013/C 033E/41 | Čezmejna izmenjava informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD)) | 361 |
| P7_TC2-COD(2008)0062Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu | 361 |
| PRILOGA | 362 |
| 2013/C 033E/42 | Večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013 ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP)) | 362 |
| | Četrtek, 7. julij 2011 |
| 2013/C 033E/43 | Evropsko leto aktivnega staranja (2012) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) (KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD)) | 364 |
| P7_TC1-COD(2010)0242Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) | 365 |
| PRILOGA | 365 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 5. julij 2011

2013/C 033E/26

Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: Odense Steel Shipyard/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske) (KOM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

207

PRILOGA

208

2013/C 033E/27

Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Sloveniji, na Hrvaškem in na Češkem v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

209

PRILOGA

209

2013/C 033E/28

Predlog spremembe proračuna št. 2/2011: poplave v Sloveniji, na Hrvaškem ter na Češkem v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek III – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

210

2013/C 033E/29

Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: podjetje LM Glasfiber/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske) (KOM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

227

PRILOGA

228

2013/C 033E/30

Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice (KOM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

229

P7_TC1-COD(2009)0089Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

230

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

230

2013/C 033E/31

Izdelki, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES, kar zadeva izdelke, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin (KOM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

230

2013/C 033E/32

Predlog spremembe proračuna št. 3/2011: proračunski presežek v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

231

2013/C 033E/33

Izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

232

P7_TC1-COD(2011)0001Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

233

2013/C 033E/34

Izvedeni finančni instrumenti, centralne nasprotne stranke in repozitoriji sklenjenih poslov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD))

233

2013/C 033E/35

Dopolnilni nadzor finančnih subjektov v finančnem konglomeratu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES in 2006/48/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (KOM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

296

P7_TC1-COD(2010)0232Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu

297

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

297

2013/C 033E/36

Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

298

2013/C 033E/37

Odškodninske sheme za vlagatelje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (KOM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

328

P7_TC1-COD(2010)0199Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje (
  1
  )

1

329

2013/C 033E/38

Možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (KOM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

350

P7_TC1-COD(2010)0208Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (
  1
  )

1

351

Sreda, 6. julij 2011

2013/C 033E/39

Seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (KOM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

359

P7_TC1-COD(2010)0325Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama

359

2013/C 033E/40

Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 ter razveljavitvi direktiv 87/250/EGS, 90/496/EGS, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2008/5/ES in Uredbe (ES) št. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

360

P7_TC2-COD(2008)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004

360

2013/C 033E/41

Čezmejna izmenjava informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

361

P7_TC2-COD(2008)0062Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu

361

PRILOGA

362

2013/C 033E/42

Večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013 ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

362

Četrtek, 7. julij 2011

2013/C 033E/43

Evropsko leto aktivnega staranja (2012) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) (KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

364

P7_TC1-COD(2010)0242Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012)

365

PRILOGA

365

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 5.–7. julij 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 291 E, 4.10.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 5. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/1

---

Torek, 5. julij 2011Univerzalna storitev in številka za klic v sili 112

P7_TA(2011)0306

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o univerzalni storitvi in številki za klic v sili 112 (2010/2274(INI))

2013/C 33 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (direktiva o dostopu) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (direktiva o dostopu) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja o prihodnjih načelih v zvezi z univerzalno storitvijo na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, ki ga je Komisija začela 2. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja o prihodnjih načelih v zvezi z univerzalno storitvijo na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, ki ga je Komisija začela 2. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 z naslovom "Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitizacija" (KOM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 z naslovom "Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitizacija" (KOM(2010)0472),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 o reguliranem dostopu do dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 o reguliranem dostopu do dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta odbora Komisije za komunikacije o širokopasovnem dostopu v EU – stanje na dan 1. julij 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta odbora Komisije za komunikacije o širokopasovnem dostopu v EU – stanje na dan 1. julij 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. avgusta 2010 z naslovom "Poročilo o napredku enotnega evropskega trga za elektronske komunikacije za leto 2009 (15. poročilo) SEK(2010)0630" (KOM(2010)0253), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. avgusta 2010 z naslovom "Poročilo o napredku enotnega evropskega trga za elektronske komunikacije za leto 2009 (15. poročilo) SEK(2010)0630" (KOM(2010)0253),

| — | ob upoštevanju četrte izdaje pregleda stanja potrošniških trgov "Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov" iz oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte izdaje pregleda stanja potrošniških trgov "Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov" iz oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 o uvedbi enotne evropske številke klica v sili (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 o uvedbi enotne evropske številke klica v sili (10),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije o obdelavi podatka o lokaciji klicatelja v elektronskih komunikacijskih omrežjih za storitve klica v sili z določitvijo lokacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije o obdelavi podatka o lokaciji klicatelja v elektronskih komunikacijskih omrežjih za storitve klica v sili z določitvijo lokacije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES (11),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je EU ratificirala 23. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je EU ratificirala 23. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 2 (pravica do življenja), 3 (pravica do celovitosti osebne celovitosti), 6 (pravica do svobode in varnosti), 26 (vključenost invalidov) in 35 (pravica do varovanja zdravje) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 2 (pravica do življenja), 3 (pravica do celovitosti osebne celovitosti), 6 (pravica do svobode in varnosti), 26 (vključenost invalidov) in 35 (pravica do varovanja zdravje)

| — | ob upoštevanju študije z naslovom "Evropska številka za klic v sili 112" (anketa Eurobarometer 314), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom "Evropska številka za klic v sili 112" (anketa Eurobarometer 314),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta odbora Komisije za komunikacije o uporabi evropske številke za klic v sili 112 – rezultati četrtega kroga zbiranja podatkov (10. februar 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta odbora Komisije za komunikacije o uporabi evropske številke za klic v sili 112 – rezultati četrtega kroga zbiranja podatkov (10. februar 2011),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 25. septembra 2007 o evropski številki za klic v sili 112 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 25. septembra 2007 o evropski številki za klic v sili 112 (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0220/2011),

| A. | ker direktiva o univerzalni storitvi preprečuje socialno izključenost z zagotavljanjem, da imajo državljani na podeželju in na odročnih območjih ali gospodinjstva z nizkim dohodkom cenovno sprejemljiv dostop do osnovnih in bistvenih telekomunikacijskih storitev, |
| --- | --- |

A.

ker direktiva o univerzalni storitvi preprečuje socialno izključenost z zagotavljanjem, da imajo državljani na podeželju in na odročnih območjih ali gospodinjstva z nizkim dohodkom cenovno sprejemljiv dostop do osnovnih in bistvenih telekomunikacijskih storitev,

| B. | ker je treba posebno pozornost nameniti temu, da ne bodo zanemarjene ranljive skupine, ter je treba vedno izvajati posebne učinkovite ukrepe za zagotovitev njihovega vključevanja v družbo in enakega dostopa do storitev, kot ga imajo drugi državljani, |
| --- | --- |

B.

ker je treba posebno pozornost nameniti temu, da ne bodo zanemarjene ranljive skupine, ter je treba vedno izvajati posebne učinkovite ukrepe za zagotovitev njihovega vključevanja v družbo in enakega dostopa do storitev, kot ga imajo drugi državljani,

| C. | ker razvijajoča se tehnologija, zlasti cenovno dostopna mobilna telefonija, zdaj večini državljanov zagotavlja dostop do osnovnih telekomunikacijskih storitev, |
| --- | --- |

C.

ker razvijajoča se tehnologija, zlasti cenovno dostopna mobilna telefonija, zdaj večini državljanov zagotavlja dostop do osnovnih telekomunikacijskih storitev,

| D. | ker je univerzalna storitev opredeljena kot minimalen niz storitev določene kakovosti, do katerih imajo dostop vsi končni uporabniki, po sprejemljivi ceni z vidika posebnih nacionalnih pogojev in brez izkrivljanja konkurence, |
| --- | --- |

D.

ker je univerzalna storitev opredeljena kot minimalen niz storitev določene kakovosti, do katerih imajo dostop vsi končni uporabniki, po sprejemljivi ceni z vidika posebnih nacionalnih pogojev in brez izkrivljanja konkurence,

| E. | ker bi morala univerzalna storitev vsem državljanom zagotoviti dostop do storitev, ki so bistvene za njihovo vključevanje v družbo, in sicer v primerih, ko tega ne morejo zagotoviti tržne sile, |
| --- | --- |

E.

ker bi morala univerzalna storitev vsem državljanom zagotoviti dostop do storitev, ki so bistvene za njihovo vključevanje v družbo, in sicer v primerih, ko tega ne morejo zagotoviti tržne sile,

| F. | ker je osnovna širokopasovna pokritost za vse evropske državljane do leta 2013 eden od glavnih ciljev učinkovitosti digitalne agende; ker je treba vseeno upoštevati dejstvo, da širokopasovne povezave tam, kjer so že na voljo, v povprečju uporablja 50 % gospodinjstev, |
| --- | --- |

F.

ker je osnovna širokopasovna pokritost za vse evropske državljane do leta 2013 eden od glavnih ciljev učinkovitosti digitalne agende; ker je treba vseeno upoštevati dejstvo, da širokopasovne povezave tam, kjer so že na voljo, v povprečju uporablja 50 % gospodinjstev,

| G. | ker še ni mogoče oceniti izvajanja revidirane direktive o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov, saj je rok za prenos 25. maj 2011, zahtevano triletno obdobje pred ocenjevanjem pravilnega in doslednega izvajanja vseh določb te direktive pa se je komaj začelo, |
| --- | --- |

G.

ker še ni mogoče oceniti izvajanja revidirane direktive o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov, saj je rok za prenos 25. maj 2011, zahtevano triletno obdobje pred ocenjevanjem pravilnega in doslednega izvajanja vseh določb te direktive pa se je komaj začelo,

| H. | ker obstoječa zakonodaja, četudi prinaša pozitivne učinke za državljane, ni sama sebi namen in je treba prav tako zagotoviti čim večje koristi, povezane z novimi ukrepi na podlagi stalnega spremljanja držav članic ter prizadevanja za izboljšanje kakovosti, celovitosti in vidnosti informacij, |
| --- | --- |

H.

ker obstoječa zakonodaja, četudi prinaša pozitivne učinke za državljane, ni sama sebi namen in je treba prav tako zagotoviti čim večje koristi, povezane z novimi ukrepi na podlagi stalnega spremljanja držav članic ter prizadevanja za izboljšanje kakovosti, celovitosti in vidnosti informacij,

| I. | ker enotnega trga nikoli ne bo mogoče obravnavati kot resnično dokončanega, temveč ga bo treba nenehno prilagajati v skladu z jamstvi socialnega varstva, potrebami družbe, tehnološkim napredkom in inovativnimi rešitvami; ker so poleg tega ukrepi za spodbujanje rasti in delovnih mest bistveni za zagotovitev, da bosta enotni trg in enotni digitalni trg vzpostavljena in da bosta delovala brez ovir, v korist državljanom, potrošnikom in podjetjem, |
| --- | --- |

I.

ker enotnega trga nikoli ne bo mogoče obravnavati kot resnično dokončanega, temveč ga bo treba nenehno prilagajati v skladu z jamstvi socialnega varstva, potrebami družbe, tehnološkim napredkom in inovativnimi rešitvami; ker so poleg tega ukrepi za spodbujanje rasti in delovnih mest bistveni za zagotovitev, da bosta enotni trg in enotni digitalni trg vzpostavljena in da bosta delovala brez ovir, v korist državljanom, potrošnikom in podjetjem,

| J. | ker je prizadevanje za napredek gonilna sila in možnost za uresničitev vizije in ciljev, ki so jih določili evropski zakonodajalci; ker morajo predlogi nove zakonodaje ali njenih sprememb upoštevati aktualne izkušnje in zmožnosti izvajanja; ker morata jasna politična podpora ter objektivna ocena stroškov, koristi in socialno-ekonomskih razmer kot odločilni dejavnik koristiti zakonodajnim prilagoditvam, |
| --- | --- |

J.

ker je prizadevanje za napredek gonilna sila in možnost za uresničitev vizije in ciljev, ki so jih določili evropski zakonodajalci; ker morajo predlogi nove zakonodaje ali njenih sprememb upoštevati aktualne izkušnje in zmožnosti izvajanja; ker morata jasna politična podpora ter objektivna ocena stroškov, koristi in socialno-ekonomskih razmer kot odločilni dejavnik koristiti zakonodajnim prilagoditvam,

| K. | ker je evropska številka za klic v sili 112, vzpostavljena leta 1991 na podlagi sklepa Sveta, da državljanom omogoči dostop do vseh storitev v sili (gasilske, policijske in zdravstvene službe), edina številka v sili, ki je dostopna v vseh državah članicah Evropske unije, velika večina Evropejcev pa je še vedno ne pozna in od leta 2000 ni bilo zaznanega napredka; |
| --- | --- |

K.

ker je evropska številka za klic v sili 112, vzpostavljena leta 1991 na podlagi sklepa Sveta, da državljanom omogoči dostop do vseh storitev v sili (gasilske, policijske in zdravstvene službe), edina številka v sili, ki je dostopna v vseh državah članicah Evropske unije, velika večina Evropejcev pa je še vedno ne pozna in od leta 2000 ni bilo zaznanega napredka;

| L. | ker je 432 poslancev Evropskega parlamenta podpisalo izjavo z dne 11. marca 2008 o zgodnjem obveščanju državljanov ob velikih nevarnostih (13), |
| --- | --- |

L.

ker je 432 poslancev Evropskega parlamenta podpisalo izjavo z dne 11. marca 2008 o zgodnjem obveščanju državljanov ob velikih nevarnostih (13),

| M. | ker si je treba še naprej prizadevati za ocenitev in zagotovitev kakovosti storitev med klicem številke 112, tako z vidika telekomunikacij kot uspešnosti in usklajevanja storitev v sili, ki so odvisne od številnih dejavnikov, in ker še ni bila izvedena celovita in podrobna ocena dejanskega izvajanja storitve 112 v EU na podlagi mnenja državljanov, zlasti ocena dostopnosti, medopravilnosti in časa posredovanja, |
| --- | --- |

M.

ker si je treba še naprej prizadevati za ocenitev in zagotovitev kakovosti storitev med klicem številke 112, tako z vidika telekomunikacij kot uspešnosti in usklajevanja storitev v sili, ki so odvisne od številnih dejavnikov, in ker še ni bila izvedena celovita in podrobna ocena dejanskega izvajanja storitve 112 v EU na podlagi mnenja državljanov, zlasti ocena dostopnosti, medopravilnosti in časa posredovanja,

| N. | ker se je na podlagi številnih nesreč v nedavni preteklosti izkazalo, da je v primeru bližajočih se ali nastajajočih hujših izrednih razmer nujno zgodnje obveščanje, da bi se zmanjšala trpljenje in izguba življenj, |
| --- | --- |

N.

ker se je na podlagi številnih nesreč v nedavni preteklosti izkazalo, da je v primeru bližajočih se ali nastajajočih hujših izrednih razmer nujno zgodnje obveščanje, da bi se zmanjšala trpljenje in izguba življenj,

Univerzalna storitev in okvir novega razvoja

| 1. | poudarja pomembnost obveznosti univerzalne storitve kot varnostne mreže za socialno vključenost, kjer tržni mehanizmi sami ne morejo zagotoviti osnovnih storitev za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomembnost obveznosti univerzalne storitve kot varnostne mreže za socialno vključenost, kjer tržni mehanizmi sami ne morejo zagotoviti osnovnih storitev za državljane in podjetja;

| 2. | podpira redno ponovno vrednotenje – v okviru direktive o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov – primernosti obstoječih zakonodajnih določb EU za univerzalno storitev z vidika socialnega, gospodarskega in tehnološkega razvoja, da se opredeli in uvede ustrezne opredelitve, ki odražajo spreminjajoče se resnične potrebe in zahteve državljanov ter izboljšujejo kakovost storitev; |
| --- | --- |

2.

podpira redno ponovno vrednotenje – v okviru direktive o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov – primernosti obstoječih zakonodajnih določb EU za univerzalno storitev z vidika socialnega, gospodarskega in tehnološkega razvoja, da se opredeli in uvede ustrezne opredelitve, ki odražajo spreminjajoče se resnične potrebe in zahteve državljanov ter izboljšujejo kakovost storitev;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi smernice za najboljše izvajanje in izvrševanje revidirane direktive o univerzalni storitvi, pri čemer se prepreči izkrivljanje trga in hkrati državam članicam omogoči, da sprejmejo določbe, ki bolje ustrezajo nacionalnim okoliščinam; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi smernice za najboljše izvajanje in izvrševanje revidirane direktive o univerzalni storitvi, pri čemer se prepreči izkrivljanje trga in hkrati državam članicam omogoči, da sprejmejo določbe, ki bolje ustrezajo nacionalnim okoliščinam;

| 4. | podpira cilje v zvezi s širokopasovnim dostopom za vse, ki so del digitalne agende, ter je prepričan, da univerzalen dostop do storitev širokopasovne povezave državljanom in podjetjem pomaga izkoristiti vse prednosti digitalnega enotnega trga, zlasti z izboljšanjem socialne vključenosti ter ustvarjanjem novih priložnosti za socialno in okoljsko inovativna podjetja, ki pospešujejo nastajanje delovnih mest, rast in priložnosti za čezmejno trgovanje; v ta namen podpira spodbujanje digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

4.

podpira cilje v zvezi s širokopasovnim dostopom za vse, ki so del digitalne agende, ter je prepričan, da univerzalen dostop do storitev širokopasovne povezave državljanom in podjetjem pomaga izkoristiti vse prednosti digitalnega enotnega trga, zlasti z izboljšanjem socialne vključenosti ter ustvarjanjem novih priložnosti za socialno in okoljsko inovativna podjetja, ki pospešujejo nastajanje delovnih mest, rast in priložnosti za čezmejno trgovanje; v ta namen podpira spodbujanje digitalne pismenosti;

| 5. | poziva Komisijo, naj v večji meri finančno podpre lokalne projekte, ki zagotavljajo digitalni dostop, in vse skupnosti, ki prikrajšanim skupinam pomagajo dostopati do tehnoloških naprav z zagotovitvijo povezav v javnih stavbah, ki ponujajo brezplačen internetni dostop; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v večji meri finančno podpre lokalne projekte, ki zagotavljajo digitalni dostop, in vse skupnosti, ki prikrajšanim skupinam pomagajo dostopati do tehnoloških naprav z zagotovitvijo povezav v javnih stavbah, ki ponujajo brezplačen internetni dostop;

| 6. | poudarja, da lahko politike in tehnologije (na primer žična, kabelska, optična, mobilna in satelitska omrežja) skupaj pospešijo razvoj novih spletnih storitev in programov s strani podjetij ali javnih organov, kot so e-uprava, e-zdravstvo in e-izobraževanje, kar bi povečalo povpraševanje po hitrejših internetnih povezavah in učinkovitost vlaganj v odprta širokopasovna omrežja ter s tem spodbudilo javno-zasebna partnerstva in razvoj digitalnega enotnega trga, hkrati pa pospešilo vključevanje marginaliziranih državljanov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da lahko politike in tehnologije (na primer žična, kabelska, optična, mobilna in satelitska omrežja) skupaj pospešijo razvoj novih spletnih storitev in programov s strani podjetij ali javnih organov, kot so e-uprava, e-zdravstvo in e-izobraževanje, kar bi povečalo povpraševanje po hitrejših internetnih povezavah in učinkovitost vlaganj v odprta širokopasovna omrežja ter s tem spodbudilo javno-zasebna partnerstva in razvoj digitalnega enotnega trga, hkrati pa pospešilo vključevanje marginaliziranih državljanov;

| 7. | poudarja pomen pravil EU o javnih naročilih ter meni, da je v sklopu širšega pregleda teh pravil izredno pomembno, da imajo lokalni in regionalni organi koristi od ukrepov za spodbujanje njihovega sodelovanja pri vlaganju v komunikacijsko tehnologijo in predkomercialnih javnih naročilih (kot sredstvu za prenos rezultatov raziskav na trg) ter da se elektronsko javno naročanje široko uporablja; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen pravil EU o javnih naročilih ter meni, da je v sklopu širšega pregleda teh pravil izredno pomembno, da imajo lokalni in regionalni organi koristi od ukrepov za spodbujanje njihovega sodelovanja pri vlaganju v komunikacijsko tehnologijo in predkomercialnih javnih naročilih (kot sredstvu za prenos rezultatov raziskav na trg) ter da se elektronsko javno naročanje široko uporablja;

| 8. | poziva k učinkovitemu prenosu telekomunikacijskega okvira, zlasti njegovih določb o nevtralnosti, tako da bodo lahko končni uporabniki dostopali do storitev in vsebin ter v internetu uporabljali programe po lastni izbiri; |
| --- | --- |

8.

poziva k učinkovitemu prenosu telekomunikacijskega okvira, zlasti njegovih določb o nevtralnosti, tako da bodo lahko končni uporabniki dostopali do storitev in vsebin ter v internetu uporabljali programe po lastni izbiri;

| 9. | poudarja, da univerzalna storitev ni edini ali ključni dejavnik za doseganje cilja v zvezi s širokopasovno povezavo za vse, glede na potrebne visoke stroške vlaganja, ne da bi hkrati lahko zagotovili bistveno boljše storitve potrošnikom; kljub temu ugotavlja, da člen 15 direktive o univerzalni storitvi predvideva redne preglede obsega univerzalne storitve, in poudarja, da je treba pri tem upoštevati oceno izvajanja določbe direktive in ugotovitve potekajočih ocen učinka, zlasti kar zadeva razširjenost širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da univerzalna storitev ni edini ali ključni dejavnik za doseganje cilja v zvezi s širokopasovno povezavo za vse, glede na potrebne visoke stroške vlaganja, ne da bi hkrati lahko zagotovili bistveno boljše storitve potrošnikom; kljub temu ugotavlja, da člen 15 direktive o univerzalni storitvi predvideva redne preglede obsega univerzalne storitve, in poudarja, da je treba pri tem upoštevati oceno izvajanja določbe direktive in ugotovitve potekajočih ocen učinka, zlasti kar zadeva razširjenost širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo v gospodinjstvih;

| 10. | meni, da obvezna dostopnost širokopasovnih storitev ne bo samodejno pomenila tudi večje uporabe teh storitev; zato poziva Komisijo in države članice, naj ne zagotovijo le povezave, ampak tudi okrepijo ukrepe za povečanje povpraševanja in spodbujanje uporabe; meni tudi, da bi obveznosti univerzalne storitve morda lahko postale dodatna spodbuda za razvoj širokopasovne povezave, na primer kot srednjeročni cilj, vendar da bi morali ustrezno začrtani nacionalni programi uresničevati cilje glede univerzalnega širokopasovnega dostopa; |
| --- | --- |

10.

meni, da obvezna dostopnost širokopasovnih storitev ne bo samodejno pomenila tudi večje uporabe teh storitev; zato poziva Komisijo in države članice, naj ne zagotovijo le povezave, ampak tudi okrepijo ukrepe za povečanje povpraševanja in spodbujanje uporabe; meni tudi, da bi obveznosti univerzalne storitve morda lahko postale dodatna spodbuda za razvoj širokopasovne povezave, na primer kot srednjeročni cilj, vendar da bi morali ustrezno začrtani nacionalni programi uresničevati cilje glede univerzalnega širokopasovnega dostopa;

| 11. | meni, da so pomembna sredstva za povečanje širokopasovne pokritosti tudi učinkovita politika radiofrekvenčnega spektra, ki omogoča usklajeno uporabo "digitalne dividende", in naložbam naklonjeni predpisi; |
| --- | --- |

11.

meni, da so pomembna sredstva za povečanje širokopasovne pokritosti tudi učinkovita politika radiofrekvenčnega spektra, ki omogoča usklajeno uporabo "digitalne dividende", in naložbam naklonjeni predpisi;

| 12. | poziva Komisijo, naj dokonča oceno učinka in zakonodajalcem ponudi zanesljive podatke o obstoječi uporabi, pričakovanem povpraševanju in izboljšanju obveznosti univerzalne storitve prek širokopasovne povezave ter navsezadnje o analizi najbolj učinkovitega mehanizma financiranja za države članice, potrošnike in podjetja za uvajanje obveznosti univerzalne storitve, ob preprečevanju neučinkovitih stroškov in pretiranih bremen; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj dokonča oceno učinka in zakonodajalcem ponudi zanesljive podatke o obstoječi uporabi, pričakovanem povpraševanju in izboljšanju obveznosti univerzalne storitve prek širokopasovne povezave ter navsezadnje o analizi najbolj učinkovitega mehanizma financiranja za države članice, potrošnike in podjetja za uvajanje obveznosti univerzalne storitve, ob preprečevanju neučinkovitih stroškov in pretiranih bremen;

| 13. | poziva Komisijo, naj vzporedno in v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi skrbno nadzoruje trge ter zagotovi, da bodo tiste države članice, ki že lahko ali želijo zagotoviti obveznosti univerzalne storitve na področju širokopasovnih tehnologij in hitrosti, v primerih tržnega zloma to lahko tudi storile, ne da bi povzročale izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj vzporedno in v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi skrbno nadzoruje trge ter zagotovi, da bodo tiste države članice, ki že lahko ali želijo zagotoviti obveznosti univerzalne storitve na področju širokopasovnih tehnologij in hitrosti, v primerih tržnega zloma to lahko tudi storile, ne da bi povzročale izkrivljanje trga;

| 14. | pozdravlja odločitev Komisije, da opravi temeljito študijo o zagotavljanju internetnih storitev po objavi četrte točkovne tabele potrošniških trgov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odločitev Komisije, da opravi temeljito študijo o zagotavljanju internetnih storitev po objavi četrte točkovne tabele potrošniških trgov;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi prispevka nacionalnih regulativnih organov preveri možnosti za uporabo obveznosti univerzalne storitve in določb o pravicah uporabnikov, ki bi zagotavljale dostopnost ranljivim skupinam, zlasti invalidom, ne le prek uvedbe posebnih terminalov in cenovno dostopnih tarif, temveč tudi z razpoložljivostjo ustreznih informacij, da bi potrošniki lahko dejansko izbrali storitve in poprodajne storitve, ki so na voljo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi prispevka nacionalnih regulativnih organov preveri možnosti za uporabo obveznosti univerzalne storitve in določb o pravicah uporabnikov, ki bi zagotavljale dostopnost ranljivim skupinam, zlasti invalidom, ne le prek uvedbe posebnih terminalov in cenovno dostopnih tarif, temveč tudi z razpoložljivostjo ustreznih informacij, da bi potrošniki lahko dejansko izbrali storitve in poprodajne storitve, ki so na voljo;

| 16. | kljub temu meni, da bi morale osnovne določbe za financiranje univerzalne storitve, ki bi zagotavljale, da je obravnavana nediskriminacijsko in pregledno, ostati v zakonodaji EU in da bi jih morali razširiti tudi na obveznosti, povezane s podatki in govorom; |
| --- | --- |

16.

kljub temu meni, da bi morale osnovne določbe za financiranje univerzalne storitve, ki bi zagotavljale, da je obravnavana nediskriminacijsko in pregledno, ostati v zakonodaji EU in da bi jih morali razširiti tudi na obveznosti, povezane s podatki in govorom;

Evropska številka za klic v sili 112

| 17. | poudarja, da evropska številka za klic v sili 112 lahko rešuje življenja in zagotavlja večje varstvo državljanov EU, saj deluje kot glavni podporni sistem za državljane in potrošnike, ki živijo na območju enotnega trga; poudarja, da je pomembno zagotoviti gladko delovanje te številke v vsej Uniji; meni, da bi Komisija morala zagotoviti, da bodo imeli do te storitve dostop vsi družbeni segmenti, vključno z invalidi (z motnjami sluha, motnjami govora itn.) in drugimi ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da evropska številka za klic v sili 112 lahko rešuje življenja in zagotavlja večje varstvo državljanov EU, saj deluje kot glavni podporni sistem za državljane in potrošnike, ki živijo na območju enotnega trga; poudarja, da je pomembno zagotoviti gladko delovanje te številke v vsej Uniji; meni, da bi Komisija morala zagotoviti, da bodo imeli do te storitve dostop vsi družbeni segmenti, vključno z invalidi (z motnjami sluha, motnjami govora itn.) in drugimi ranljivimi skupinami;

| 18. | vendar obžaluje, da možnosti te storitve še zdaleč niso v celoti izkoriščene; zato meni, da je treba sprejeti osnovne ukrepe za njeno večjo prepoznavnost med državljani, pa tudi glede drugih vprašanj, povezanih s tehnologijo in boljšim usklajevanjem; |
| --- | --- |

18.

vendar obžaluje, da možnosti te storitve še zdaleč niso v celoti izkoriščene; zato meni, da je treba sprejeti osnovne ukrepe za njeno večjo prepoznavnost med državljani, pa tudi glede drugih vprašanj, povezanih s tehnologijo in boljšim usklajevanjem;

| 19. | opozarja, da je anketa, ki jo je Eurobarometer objavil februarja 2011, pokazala, da le 26 % državljanov Evropske unije samih od sebe prepozna številko 112 kot številko za klic v sili v EU in da se 58 % državljanov EU še vedno ne strinja z izjavo, da so v njihovi državi ustrezno seznanjeni z obstojem številke 112 za klic v sili (14); |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je anketa, ki jo je Eurobarometer objavil februarja 2011, pokazala, da le 26 % državljanov Evropske unije samih od sebe prepozna številko 112 kot številko za klic v sili v EU in da se 58 % državljanov EU še vedno ne strinja z izjavo, da so v njihovi državi ustrezno seznanjeni z obstojem številke 112 za klic v sili (14);

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj si s skupnimi močmi prizadevajo, da bi bili ljudje o tej številki bolj obveščeni in da bi jo več uporabljali, in sicer z razvojem ciljno usmerjene in daljnosežne komunikacijske strategije, ki bi obravnavala pomisleke in vprašanja, ki jih imajo državljani v zvezi z delovanjem tega sistema; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj si s skupnimi močmi prizadevajo, da bi bili ljudje o tej številki bolj obveščeni in da bi jo več uporabljali, in sicer z razvojem ciljno usmerjene in daljnosežne komunikacijske strategije, ki bi obravnavala pomisleke in vprašanja, ki jih imajo državljani v zvezi z delovanjem tega sistema;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja glede obveščanja, tako da bodo s številko za klic v sili 112 kot številko, ki velja za celotno EU, prek medijev, zlasti tiskanih in avdiovizualnih, in prek obveščevalnih akcij seznanjeni vsi državljani EU in ljudje, ki potujejo, ter naj organizirajo in podpirajo promocijske dejavnosti za ozaveščanje javnosti, 11. februarja, ki je bil razglašen za "evropski dan številke 112", pa vsako leto priredijo dogodke; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti praktičnim informacijam, na primer da je številka 112 brezplačna evropska številka za klic v sili, dosegljiva s fiksnih in prenosnih telefonov povsod v EU; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja glede obveščanja, tako da bodo s številko za klic v sili 112 kot številko, ki velja za celotno EU, prek medijev, zlasti tiskanih in avdiovizualnih, in prek obveščevalnih akcij seznanjeni vsi državljani EU in ljudje, ki potujejo, ter naj organizirajo in podpirajo promocijske dejavnosti za ozaveščanje javnosti, 11. februarja, ki je bil razglašen za "evropski dan številke 112", pa vsako leto priredijo dogodke; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti praktičnim informacijam, na primer da je številka 112 brezplačna evropska številka za klic v sili, dosegljiva s fiksnih in prenosnih telefonov povsod v EU;

| 22. | ugotavlja, da obstajajo med državami članicami velike razlike v poznavanju evropske številke za klic v sili 112, in države članice poziva, naj izmenjajo izkušnje in najboljše prakse, da bi do leta 2020 vsaj 80 % državljanov samih od sebe prepoznalo številko 112 za klic v sili kot številko, prek katere je mogoče poklicati službe za pomoč v sili kjer koli v Evropski uniji; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da obstajajo med državami članicami velike razlike v poznavanju evropske številke za klic v sili 112, in države članice poziva, naj izmenjajo izkušnje in najboljše prakse, da bi do leta 2020 vsaj 80 % državljanov samih od sebe prepoznalo številko 112 za klic v sili kot številko, prek katere je mogoče poklicati službe za pomoč v sili kjer koli v Evropski uniji;

| 23. | poziva države članice, naj izkoristijo najboljše točke za širjenje informacij o številki 112, prek katerih je mogoče preprosto obvestiti veliko število gospodinjstev, predvsem zdravniške ordinacije in lekarne, izobraževalne ustanove, kot so šole in univerze, bolnišnice in klinike, letališča, pristanišča in železniške postaje, glede na to, da je ta številka posebno uporabna za popotnike, kot tudi informacijske portale nacionalnih storitev v sili; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj izkoristijo najboljše točke za širjenje informacij o številki 112, prek katerih je mogoče preprosto obvestiti veliko število gospodinjstev, predvsem zdravniške ordinacije in lekarne, izobraževalne ustanove, kot so šole in univerze, bolnišnice in klinike, letališča, pristanišča in železniške postaje, glede na to, da je ta številka posebno uporabna za popotnike, kot tudi informacijske portale nacionalnih storitev v sili;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj številko 112 promovirajo kot številko za klic v sili po vsej EU tudi prek spleta in radia, ki sta med najpogosteje uporabljanimi mediji med mladimi in ljudmi, ki veliko potujejo; poudarja, da je med tistimi, ki poznajo številko 112, to informacijo prek radia izvedelo samo 16 % ljudi, prek spleta pa samo 11 %; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj številko 112 promovirajo kot številko za klic v sili po vsej EU tudi prek spleta in radia, ki sta med najpogosteje uporabljanimi mediji med mladimi in ljudmi, ki veliko potujejo; poudarja, da je med tistimi, ki poznajo številko 112, to informacijo prek radia izvedelo samo 16 % ljudi, prek spleta pa samo 11 %;

| 25. | poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bo številka 112 jasno vidna predvsem na vseh vozilih policije, reševalne službe, gasilcev in drugih služb za pomoč v sili; |
| --- | --- |

25.

poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bo številka 112 jasno vidna predvsem na vseh vozilih policije, reševalne službe, gasilcev in drugih služb za pomoč v sili;

| 26. | opozarja na obstoječe in uveljavljene številke držav članic za klic v sili in poudarja, da je tam, kjer nameravajo te stare številke obdržati, pomembno, da se ne ogrozi ozaveščenosti ali povzroči zmede v zvezi s tem, katero številko poklicati; |
| --- | --- |

26.

opozarja na obstoječe in uveljavljene številke držav članic za klic v sili in poudarja, da je tam, kjer nameravajo te stare številke obdržati, pomembno, da se ne ogrozi ozaveščenosti ali povzroči zmede v zvezi s tem, katero številko poklicati;

| 27. | obžaluje, da države članice še ne zagotavljajo pravočasnega, natančnega in zanesljivega določanja lokacije v okviru storitev številke 112; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami čim prej bistveno izboljša točnost in zanesljivost informacij o lokaciji klicatelja v skladu z novimi predpisi EU o telekomunikacijah ter posodobi tehnologijo, da bo izpolnjevala glavni cilj, namreč v nekaj sekundah omogočala obvezno samodejno prepoznavanje lokacije za vse klice na številko 112, tudi za klicatelje, ki gostujejo v drugih omrežjih, s čimer bodo te bistvene informacije na voljo telefonistom, storitev pa se bo izkazala kot dragocena za državljane; poziva Komisijo, naj predvidi ukrepe proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da države članice še ne zagotavljajo pravočasnega, natančnega in zanesljivega določanja lokacije v okviru storitev številke 112; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami čim prej bistveno izboljša točnost in zanesljivost informacij o lokaciji klicatelja v skladu z novimi predpisi EU o telekomunikacijah ter posodobi tehnologijo, da bo izpolnjevala glavni cilj, namreč v nekaj sekundah omogočala obvezno samodejno prepoznavanje lokacije za vse klice na številko 112, tudi za klicatelje, ki gostujejo v drugih omrežjih, s čimer bodo te bistvene informacije na voljo telefonistom, storitev pa se bo izkazala kot dragocena za državljane; poziva Komisijo, naj predvidi ukrepe proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi s tem;

| 28. | poziva države članice in Komisijo, naj uvedejo ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja in podpore za raziskovalne projekte za razvoj najboljše možne tehnologije za določanje lokacije klicatelja, tudi s prenosom govora prek internetnega protokola (VoIP), ter v skladu s tem podpira razvoj standardov in predpisov nove generacije; poziva, da se sredstva za podporni program za izvajanje politike informacijske in komunikacijske tehnologije, predvidena v proračunu EU za leta 2009, 2010 in 2011, namenijo za podporo testiranju in izvajanju inovativnih storitev (temelječih na protokolu VoIP in dostopu do številke 112 prek protokola IP), ki bi jih bilo mogoče zagnati prek programov, neodvisnih od omrežja, v pričakovanju vzpostavitve sistema številke 112 nove generacije v EU; Komisijo tudi poziva, naj preuči izvajanje aplikacij številke 112 nove generacije, kot so kratka sporočila, videoposnetki in družabna omrežja, in kako bi bilo mogoče aplikacije, ki so trenutno na voljo državljanom, uporabiti pri sporočanju nesreč, da bi izboljšali dostop do številke za klic v sili 112 in okrepili ukrepanje v primeru nesreče državljanov; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice in Komisijo, naj uvedejo ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja in podpore za raziskovalne projekte za razvoj najboljše možne tehnologije za določanje lokacije klicatelja, tudi s prenosom govora prek internetnega protokola (VoIP), ter v skladu s tem podpira razvoj standardov in predpisov nove generacije; poziva, da se sredstva za podporni program za izvajanje politike informacijske in komunikacijske tehnologije, predvidena v proračunu EU za leta 2009, 2010 in 2011, namenijo za podporo testiranju in izvajanju inovativnih storitev (temelječih na protokolu VoIP in dostopu do številke 112 prek protokola IP), ki bi jih bilo mogoče zagnati prek programov, neodvisnih od omrežja, v pričakovanju vzpostavitve sistema številke 112 nove generacije v EU; Komisijo tudi poziva, naj preuči izvajanje aplikacij številke 112 nove generacije, kot so kratka sporočila, videoposnetki in družabna omrežja, in kako bi bilo mogoče aplikacije, ki so trenutno na voljo državljanom, uporabiti pri sporočanju nesreč, da bi izboljšali dostop do številke za klic v sili 112 in okrepili ukrepanje v primeru nesreče državljanov;

| 29. | meni, da bi morali s predpisi zagotoviti, da bi se e-klic uvedel kot obvezna storitev; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morali s predpisi zagotoviti, da bi se e-klic uvedel kot obvezna storitev;

| 30. | poudarja pomen boljšega usklajevanja med organi za nujno ukrepanje na nacionalni in čezmejni ravni ali ravni Evropske unije, da bi dosegli čim večjo učinkovitost, in v ta namen poziva Komisijo, naj podpira vlade držav članic in se z njimi uskladi pri iskanju načinov za izboljšanje medobratovalnosti med njihovimi sistemi; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen boljšega usklajevanja med organi za nujno ukrepanje na nacionalni in čezmejni ravni ali ravni Evropske unije, da bi dosegli čim večjo učinkovitost, in v ta namen poziva Komisijo, naj podpira vlade držav članic in se z njimi uskladi pri iskanju načinov za izboljšanje medobratovalnosti med njihovimi sistemi;

| 31. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami čim prej opredeli zahteve glede zanesljivosti in kakovosti za vso verigo storitev številke za klic v sili 112 in vzpostavi kazalnike učinkovitosti in smernice za kakovost storitev številke 112, kot jih doživljajo državljani, ob upoštevanju potrebe po dostopnosti, medobratovalnosti med storitvami pomoči v sili, večjezičnosti ter pravočasnega in kakovostnega ukrepanja služb za pomoč v sili; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami čim prej opredeli zahteve glede zanesljivosti in kakovosti za vso verigo storitev številke za klic v sili 112 in vzpostavi kazalnike učinkovitosti in smernice za kakovost storitev številke 112, kot jih doživljajo državljani, ob upoštevanju potrebe po dostopnosti, medobratovalnosti med storitvami pomoči v sili, večjezičnosti ter pravočasnega in kakovostnega ukrepanja služb za pomoč v sili;

| 32. | predlaga uvedbo akcijskega programa za izmenjavo izkušenj in praktičnih zgledov med nacionalnimi regulativnimi organi, službami za pomoč v sili in organizacijami civilne družbe v državah članicah ter razširitev te izmenjave na organizacije v državah kandidatkah za vstop v EU in sosednjih državah, da bi tako izboljšali učinkovitost storitev za klic v sili 112 v EU; v ta namen predlaga vzpostavitev mreže strokovnjakov; priporoča predvsem izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami v povezavi z obravnavanjem klicev na številko 112, na primer pri usposabljanju operaterjev, uporabi enotnega operaterja za klice ter uporabi spletnih storitev in tolmačenja za pomoč tistim, ki ne govorijo jezika države, v kateri uporabljajo storitve v sili; |
| --- | --- |

32.

predlaga uvedbo akcijskega programa za izmenjavo izkušenj in praktičnih zgledov med nacionalnimi regulativnimi organi, službami za pomoč v sili in organizacijami civilne družbe v državah članicah ter razširitev te izmenjave na organizacije v državah kandidatkah za vstop v EU in sosednjih državah, da bi tako izboljšali učinkovitost storitev za klic v sili 112 v EU; v ta namen predlaga vzpostavitev mreže strokovnjakov; priporoča predvsem izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami v povezavi z obravnavanjem klicev na številko 112, na primer pri usposabljanju operaterjev, uporabi enotnega operaterja za klice ter uporabi spletnih storitev in tolmačenja za pomoč tistim, ki ne govorijo jezika države, v kateri uporabljajo storitve v sili;

| 33. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za znižanje števila neuspelih poskusov klicev v sili, skrajšajo čas vzpostavitve klica in odgovora nanj in zmanjšajo število lažnih klicev; poziva države članice, naj si izmenjajo najboljše prakse v zvezi blokiranjem klicev s prenosnih telefonov brez kartice SIM; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za znižanje števila neuspelih poskusov klicev v sili, skrajšajo čas vzpostavitve klica in odgovora nanj in zmanjšajo število lažnih klicev; poziva države članice, naj si izmenjajo najboljše prakse v zvezi blokiranjem klicev s prenosnih telefonov brez kartice SIM;

| 34. | poudarja, da je treba zagotoviti dostopnost številke 112 za ljudi z različnimi oblikami invalidnosti in ranljive skupine, ter poziva zlasti k standardiziranem dostopu do številke 112 za te skupine, na primer prek posebnih terminalskih naprav za gluhe, naglušne, slepe in slabovidne, storitev za pretvorbo besedila in znakovni jezik ali prek druge posebne opreme; Komisijo in države članice tudi poziva, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bodo te osebe bolje seznanjene s številko 112, prek sredstev komunikacije, ki so jim posebej prilagojena; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba zagotoviti dostopnost številke 112 za ljudi z različnimi oblikami invalidnosti in ranljive skupine, ter poziva zlasti k standardiziranem dostopu do številke 112 za te skupine, na primer prek posebnih terminalskih naprav za gluhe, naglušne, slepe in slabovidne, storitev za pretvorbo besedila in znakovni jezik ali prek druge posebne opreme; Komisijo in države članice tudi poziva, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bodo te osebe bolje seznanjene s številko 112, prek sredstev komunikacije, ki so jim posebej prilagojena;

| 35. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o dosedanji učinkovitosti storitev številke 112, o sodelovanju med ustreznimi organi, ki naj bi izboljšalo storitve, ter o posameznih ukrepih, ki so jih doslej uvedle države članice; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve storitev številke 112 z govornih klicev na kratka sporočila, tako da bi sporočilo, poslano na "112", sprožilo odzivanje v primeru nesreče; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o dosedanji učinkovitosti storitev številke 112, o sodelovanju med ustreznimi organi, ki naj bi izboljšalo storitve, ter o posameznih ukrepih, ki so jih doslej uvedle države članice; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve storitev številke 112 z govornih klicev na kratka sporočila, tako da bi sporočilo, poslano na "112", sprožilo odzivanje v primeru nesreče;

| 36. | poziva Komisijo, naj prek neodvisnih organov najpozneje do konca leta 2012 ovrednoti dejansko stanje izvajanja storitve 112 po EU z vidika državljanov in oceni predvsem dostopnost, medobratovalnost in čas posredovanja. v zvezi s tem Komisijo tudi poziva, naj v istem roku predloži pregled pravno zavezujočih in v praksi zagotovljenih rokov za posredovanje v EU ter razširi študijo učinka, pripravljeno v okviru projekta eCall, na posledice, ki jih ima delovanje številke 112 za ljudi, in na njene finančne posledice; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj prek neodvisnih organov najpozneje do konca leta 2012 ovrednoti dejansko stanje izvajanja storitve 112 po EU z vidika državljanov in oceni predvsem dostopnost, medobratovalnost in čas posredovanja. v zvezi s tem Komisijo tudi poziva, naj v istem roku predloži pregled pravno zavezujočih in v praksi zagotovljenih rokov za posredovanje v EU ter razširi študijo učinka, pripravljeno v okviru projekta eCall, na posledice, ki jih ima delovanje številke 112 za ljudi, in na njene finančne posledice;

| 37. | poziva države članice in Komisijo, naj glede na to, da tehnologija za to že obstaja, spodbujajo vzpostavitev "povratnega sistem 112", namreč univerzalnega, večjezičnega, dostopnega, poenostavljenega in učinkovitega povezanega sistema v vsej EU za opozarjanje in alarmiranje prebivalcev v primeru bližajočih se ali grozečih naravnih nesreč in/ali nesreč, ki jih povzroči človek oziroma kakršnih koli katastrof; meni, da bi moral biti takšen sistem izveden brez oviranja zasebnosti in v kombinaciji z ustreznimi akcijami za obveščanje in usposabljanje državljanov; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice in Komisijo, naj glede na to, da tehnologija za to že obstaja, spodbujajo vzpostavitev "povratnega sistem 112", namreč univerzalnega, večjezičnega, dostopnega, poenostavljenega in učinkovitega povezanega sistema v vsej EU za opozarjanje in alarmiranje prebivalcev v primeru bližajočih se ali grozečih naravnih nesreč in/ali nesreč, ki jih povzroči človek oziroma kakršnih koli katastrof; meni, da bi moral biti takšen sistem izveden brez oviranja zasebnosti in v kombinaciji z ustreznimi akcijami za obveščanje in usposabljanje državljanov;

| 38. | poziva Komisijo, naj prouči izvedljivost prihodnje storitve številke 116, podobne storitvi številke 112, za državljane v čustveni stiski, ki trpijo za depresijo ali imajo druge težave z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj prouči izvedljivost prihodnje storitve številke 116, podobne storitvi številke 112, za državljane v čustveni stiski, ki trpijo za depresijo ali imajo druge težave z duševnim zdravjem;

*

* *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

(2)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(3)  UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(7)  UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

(8)  UL L 337, 18.12.2009, str. 1.

(9)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(10)  UL L 217, 6.8.1991, str. 31.

(11)  UL L 171, 29.6.2007, str. 32.

(12)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 92.

(13)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 6.

(14)  Evropska številka za klic v sili – 112, anketa Eurobarometer, Evropska komisija, 2011: http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/9

---

Torek, 5. julij 2011Bolj učinkovit in pošten maloprodajni trg

P7_TA(2011)0307

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (2010/2109(INI))

2013/C 33 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. julija 2010 z naslovom "Spremljanje trga za trgovino in distribucijo – za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020" (KOM(2010)0355) in njenega spremljajočega delovnega dokumenta o maloprodajnih storitvah na notranjem trgu (SEK(2010)0807), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. julija 2010 z naslovom "Spremljanje trga za trgovino in distribucijo – za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020" (KOM(2010)0355) in njenega spremljajočega delovnega dokumenta o maloprodajnih storitvah na notranjem trgu (SEK(2010)0807),

| — | ob upoštevanju odzivov na javno posvetovanje Komisije o spremljanju trga za trgovino in distribucijo (ki je potekalo od 5. julija do 10. septembra 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odzivov na javno posvetovanje Komisije o spremljanju trga za trgovino in distribucijo (ki je potekalo od 5. julija do 10. septembra 2010),

| — | ob upoštevanju okrogle mize o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu za podjetja in potrošnike, ki jo je 25. januarja 2011 pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okrogle mize o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu za podjetja in potrošnike, ki jo je 25. januarja 2011 pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2011 o poročilu z naslovom "Spremljanje trga za trgovino in distribucijo – za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2011 o poročilu z naslovom "Spremljanje trga za trgovino in distribucijo – za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020",

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj v novo rast" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj v novo rast" (KOM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg",

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 o aktu za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 o aktu za enotni trg,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2010 o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2010 o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (KOM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju četrte izdaje pregleda stanja potrošniških trgov "Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov" (jesenska izdaja, oktober 2010) in njegove pete izdaje "Potrošniki doma na enotnem trgu" (spomladanska izdaja, marec 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte izdaje pregleda stanja potrošniških trgov "Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov" (jesenska izdaja, oktober 2010) in njegove pete izdaje "Potrošniki doma na enotnem trgu" (spomladanska izdaja, marec 2011),

| — | ob upoštevanju 21. izdaje pregleda stanja notranjega trga, objavljene 23. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 21. izdaje pregleda stanja notranjega trga, objavljene 23. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (KOM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (KOM(2009)0591),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom "Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo" (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom "Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo" (KOM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o prihodnosti evropske standardizacije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o prihodnosti evropske standardizacije (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o pregledu stanja notranjega trga (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži SOLVIT (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži SOLVIT (16),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujočih v Evropski uniji (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujočih v Evropski uniji (17),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0217/2011),

| A. | ker je val protekcionizma, ki je zajel vso Evropo, skrb zbujajoč, |
| --- | --- |

A.

ker je val protekcionizma, ki je zajel vso Evropo, skrb zbujajoč,

| B. | ker je treba realnemu gospodarstvu povrniti osrednje mesto na političnem programu, da bi v celoti izkoristili potencial notranjega trga, |
| --- | --- |

B.

ker je treba realnemu gospodarstvu povrniti osrednje mesto na političnem programu, da bi v celoti izkoristili potencial notranjega trga,

| C. | ker je maloprodajni trg bistveni del naše zaveze za ponovni zagon enotnega trga, |
| --- | --- |

C.

ker je maloprodajni trg bistveni del naše zaveze za ponovni zagon enotnega trga,

| D. | ker lahko maloprodajni trg kot največji porabnik energije in proizvajalec odpadkov bistveno prispeva k trajnosti, vključno z energijskimi cilji EU 20-20-20, |
| --- | --- |

D.

ker lahko maloprodajni trg kot največji porabnik energije in proizvajalec odpadkov bistveno prispeva k trajnosti, vključno z energijskimi cilji EU 20-20-20,

| E. | ker se poslovni potencial čezmejne spletne trgovine ne razvija dovolj zaradi številnih ovir, kot so jezikovne ovire, neustrezne in pomanjkljive informacije ter pomanjkanje upravne usklajenosti in sodelovanja, zaradi česar potrošniki neradi nakupujejo v spletu od maloprodajnih podjetij v drugih državah članicah, slednji pa neradi prodajajo prek spleta čez mejo, |
| --- | --- |

E.

ker se poslovni potencial čezmejne spletne trgovine ne razvija dovolj zaradi številnih ovir, kot so jezikovne ovire, neustrezne in pomanjkljive informacije ter pomanjkanje upravne usklajenosti in sodelovanja, zaradi česar potrošniki neradi nakupujejo v spletu od maloprodajnih podjetij v drugih državah članicah, slednji pa neradi prodajajo prek spleta čez mejo,

Vizija za večjo konkurenčnost, rast in zaposlovanje

| 1. | poudarja, da je maloprodajni sektor gibalo rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja v Evropi ter ima ključno vlogo pri uresničevanju ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je maloprodajni sektor gibalo rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja v Evropi ter ima ključno vlogo pri uresničevanju ciljev strategije EU 2020;

| 2. | poudarja, da maloprodajni trgovci ponujajo različne sodobne načine za nakup in prodajo blaga in storitev ter prispevajo k pestrejši potrošniški izbiri, pa tudi prožnim in dostojnim zaposlitvenim možnostim, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da maloprodajni trgovci ponujajo različne sodobne načine za nakup in prodajo blaga in storitev ter prispevajo k pestrejši potrošniški izbiri, pa tudi prožnim in dostojnim zaposlitvenim možnostim, zlasti za mlade;

| 3. | poziva institucije EU, naj maloprodajnemu sektorju dajo največji politični pomen kot stebru akta za enotni trg in sredstvu za ponovno vzpostavitev zaupanja javnosti v enotni trg; |
| --- | --- |

3.

poziva institucije EU, naj maloprodajnemu sektorju dajo največji politični pomen kot stebru akta za enotni trg in sredstvu za ponovno vzpostavitev zaupanja javnosti v enotni trg;

| 4. | poziva Komisijo, naj okrepi usklajevanje med politikami in sprejme celosten in dolgoročen pristop k obravnavanju maloprodajnega sektorja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj okrepi usklajevanje med politikami in sprejme celosten in dolgoročen pristop k obravnavanju maloprodajnega sektorja;

| 5. | obžaluje, da velike ovire maloprodajnemu sektorju še vedno preprečujejo, da bi v celoti dosegel svoj potencial v spletnem ali nespletnem okolju; poudarja, da jih je treba nemudoma začeti odpravljati; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da velike ovire maloprodajnemu sektorju še vedno preprečujejo, da bi v celoti dosegel svoj potencial v spletnem ali nespletnem okolju; poudarja, da jih je treba nemudoma začeti odpravljati;

| 6. | poudarja, da si maloprodajni trgovci in dobavitelji delijo odgovornost za dosego bolj učinkovitega, preglednega in poštenega maloprodajnega trga; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da si maloprodajni trgovci in dobavitelji delijo odgovornost za dosego bolj učinkovitega, preglednega in poštenega maloprodajnega trga;

| 7. | meni, da se je treba osredotočiti zlasti na dejansko izvajanje načel Pogodbe, veljavnih pravil in instrumentov, ki urejajo notranji trg, ter samoregulacije, preden se začne razmišljati o regulativnem pristopu, če je to primerno; |
| --- | --- |

7.

meni, da se je treba osredotočiti zlasti na dejansko izvajanje načel Pogodbe, veljavnih pravil in instrumentov, ki urejajo notranji trg, ter samoregulacije, preden se začne razmišljati o regulativnem pristopu, če je to primerno;

Odprava ovir za prost pretok blaga in storitev

| 8. | je zaskrbljen, ker omejujoča nacionalna pravila, različne razlage in neustrezno izvajanje preprečujejo prost pretok blaga in storitev v EU; poudarja, da zahteve za dodatne teste in registracijo, nepriznavanje certifikatov in standardov, teritorialne omejitve dobave in podobni ukrepi ustvarjajo dodatne stroške za potrošnike in maloprodajne trgovce, zlasti mala in srednja podjetja, s tem pa omejujejo morebitno koristnost enotnega trga za evropske državljane in poslovni svet; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen, ker omejujoča nacionalna pravila, različne razlage in neustrezno izvajanje preprečujejo prost pretok blaga in storitev v EU; poudarja, da zahteve za dodatne teste in registracijo, nepriznavanje certifikatov in standardov, teritorialne omejitve dobave in podobni ukrepi ustvarjajo dodatne stroške za potrošnike in maloprodajne trgovce, zlasti mala in srednja podjetja, s tem pa omejujejo morebitno koristnost enotnega trga za evropske državljane in poslovni svet;

| 9. | priznava, da mora Komisija z ustreznimi statističnimi orodji še naprej analizirati razloge za cenovne razlike v EU, da bi potrošnikom zagotovili večjo preglednost in primerljivost cen, ne da bi posegali v evropska in nacionalna javnofinančna pravila in pravila trga dela, s tem pa omogočiti bolj premišljene odločitve in spodbujati večje zaupanje v čezmejno trgovino; opominja, da je za to potrebno dejavno sodelovanje nacionalnih statističnih uradov; |
| --- | --- |

9.

priznava, da mora Komisija z ustreznimi statističnimi orodji še naprej analizirati razloge za cenovne razlike v EU, da bi potrošnikom zagotovili večjo preglednost in primerljivost cen, ne da bi posegali v evropska in nacionalna javnofinančna pravila in pravila trga dela, s tem pa omogočiti bolj premišljene odločitve in spodbujati večje zaupanje v čezmejno trgovino; opominja, da je za to potrebno dejavno sodelovanje nacionalnih statističnih uradov;

| 10. | poziva države članice, naj v celoti in pravilno izvajajo pravila in zakonodajo notranjega trga, zlasti sveženj za proizvode, direktivo o storitvah, direktivo o zamudah pri plačilih, direktivo o elektronskem poslovanju in akt za mala podjetja; poziva jih tudi, naj odpravijo prekrivanja ter zmanjšajo upravna bremena in regulativne ovire, ki omejujejo rast in odpiranje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj v celoti in pravilno izvajajo pravila in zakonodajo notranjega trga, zlasti sveženj za proizvode, direktivo o storitvah, direktivo o zamudah pri plačilih, direktivo o elektronskem poslovanju in akt za mala podjetja; poziva jih tudi, naj odpravijo prekrivanja ter zmanjšajo upravna bremena in regulativne ovire, ki omejujejo rast in odpiranje novih delovnih mest;

| 11. | poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja države članice, da bi zmanjšala primanjkljaj pri prenosu in zagotovila učinkovito vzajemno priznavanje blaga in storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi tudi poenostavitev veljavnih pravil; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja države članice, da bi zmanjšala primanjkljaj pri prenosu in zagotovila učinkovito vzajemno priznavanje blaga in storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi tudi poenostavitev veljavnih pravil;

| 12. | je seznanjen s težavami, s katerimi se soočajo evropski neodvisni maloprodajni trgovci, in meni, mora maloprodajna zakonodaja bolj temeljiti na dokazih, zlasti ker je treba ustrezno preučiti in razumeti vpliv zakonodaje na mala podjetja; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen s težavami, s katerimi se soočajo evropski neodvisni maloprodajni trgovci, in meni, mora maloprodajna zakonodaja bolj temeljiti na dokazih, zlasti ker je treba ustrezno preučiti in razumeti vpliv zakonodaje na mala podjetja;

| 13. | spodbuja podjetniška in potrošniška združenja, ki jih podpira Komisija, naj interesnim skupinam zagotovijo več informacij, usposabljanja in pravnega svetovanja o njihovih pravicah in instrumentih za reševanje težav, ki jih imajo na voljo, na primer mreži SOLVIT, podpirajo pa naj tudi medsebojno izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

13.

spodbuja podjetniška in potrošniška združenja, ki jih podpira Komisija, naj interesnim skupinam zagotovijo več informacij, usposabljanja in pravnega svetovanja o njihovih pravicah in instrumentih za reševanje težav, ki jih imajo na voljo, na primer mreži SOLVIT, podpirajo pa naj tudi medsebojno izmenjavo dobre prakse;

| 14. | poudarja, da razdrobljen plačilni sistem ovira trgovino; poziva Komisijo, naj izboljša sistem SEPA, da bi razvila osnovno plačilno storitev, ki bo na voljo za vse kartice, spodbudila konkurenco med načini plačila z odstranitvijo ovir, povečala preglednost transakcijskih stroškov in odpravila neupravičene medfranšizne provizije; poziva jo tudi, naj zagotovi hitrejša bančna nakazila v EU; poudarja, da bi bil sistem SEPA lahko koristno sredstvo v boju proti sivi ekonomiji; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da razdrobljen plačilni sistem ovira trgovino; poziva Komisijo, naj izboljša sistem SEPA, da bi razvila osnovno plačilno storitev, ki bo na voljo za vse kartice, spodbudila konkurenco med načini plačila z odstranitvijo ovir, povečala preglednost transakcijskih stroškov in odpravila neupravičene medfranšizne provizije; poziva jo tudi, naj zagotovi hitrejša bančna nakazila v EU; poudarja, da bi bil sistem SEPA lahko koristno sredstvo v boju proti sivi ekonomiji;

Odpiranje dostopa do trga za podjetja in potrošnike

| 15. | opozarja na izraženo zaskrbljenost delov civilne družbe ter malih in srednjih podjetij zaradi povečanja števila trgovskih centrov in zmanjšanja števila lokalnih trgovin in trgov na oddaljenih območjih in v mestnih središčih; |
| --- | --- |

15.

opozarja na izraženo zaskrbljenost delov civilne družbe ter malih in srednjih podjetij zaradi povečanja števila trgovskih centrov in zmanjšanja števila lokalnih trgovin in trgov na oddaljenih območjih in v mestnih središčih;

| 16. | poudarja, da bi moralo maloprodajno načrtovanje vzpostaviti strukturni okvir, znotraj katerega bi podjetja tekmovala, povečevala svobodno izbiro potrošnikov ter omogočala dostop do blaga in storitev, zlasti v težje dostopnih in redko naseljenih regijah ali v primerih, ko je mobilnost potrošnikov zmanjšana; vztraja, da imajo lokalne trgovine in tržnice pomembno družbeno, kulturno in okoljsko vlogo pri oživljanju podeželskih in mestnih območij; zato poziva države članice, naj podprejo trajnostne lokalne skupnosti s spodbujanjem inovacij ter rasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi moralo maloprodajno načrtovanje vzpostaviti strukturni okvir, znotraj katerega bi podjetja tekmovala, povečevala svobodno izbiro potrošnikov ter omogočala dostop do blaga in storitev, zlasti v težje dostopnih in redko naseljenih regijah ali v primerih, ko je mobilnost potrošnikov zmanjšana; vztraja, da imajo lokalne trgovine in tržnice pomembno družbeno, kulturno in okoljsko vlogo pri oživljanju podeželskih in mestnih območij; zato poziva države članice, naj podprejo trajnostne lokalne skupnosti s spodbujanjem inovacij ter rasti malih in srednjih podjetij;

| 17. | poudarja, da so mala in srednja podjetja steber evropskega gospodarstva in imajo izjemno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest, zlasti na podeželju, pa tudi pri spodbujanju inovacij in rasti v maloprodajnem sektorju v lokalnih skupnostih Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so mala in srednja podjetja steber evropskega gospodarstva in imajo izjemno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest, zlasti na podeželju, pa tudi pri spodbujanju inovacij in rasti v maloprodajnem sektorju v lokalnih skupnostih Evropske unije;

| 18. | meni, da je treba pri obravnavanju dostopnosti v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba pri obravnavanju dostopnosti v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti;

| 19. | priznava, da so za politiko umeščanja trgovin v prostor pristojne države članice ter da so trajnost, mobilnost, regionalno načrtovanje in utrditev centra pomembni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri odločitvah o sprejemljivosti novih lokacij za trgovine; |
| --- | --- |

19.

priznava, da so za politiko umeščanja trgovin v prostor pristojne države članice ter da so trajnost, mobilnost, regionalno načrtovanje in utrditev centra pomembni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri odločitvah o sprejemljivosti novih lokacij za trgovine;

| 20. | meni, da bi ukrepi za spodbujanje obnove stavbne dediščine v mestih, tudi z uporabo strukturnih skladov, lahko omogočili znižanje najemnin (javno-zasebno partnerstvo) in spodbudili oživitev ekonomskih dejavnosti (zlasti trgovine z lokalnimi proizvodi), ki prispevajo h gospodarskemu in družbenemu razvoju; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi ukrepi za spodbujanje obnove stavbne dediščine v mestih, tudi z uporabo strukturnih skladov, lahko omogočili znižanje najemnin (javno-zasebno partnerstvo) in spodbudili oživitev ekonomskih dejavnosti (zlasti trgovine z lokalnimi proizvodi), ki prispevajo h gospodarskemu in družbenemu razvoju;

| 21. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi raziskavo o vplivih in morebitnih posledicah odpiranja hipermarketov ali nakupovalnih središč na trg dela, mala in srednja podjetja ter potrošnike; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi raziskavo o vplivih in morebitnih posledicah odpiranja hipermarketov ali nakupovalnih središč na trg dela, mala in srednja podjetja ter potrošnike;

| 22. | je seznanjen z veliko zaskrbljenostjo potujočih uličnih prodajalcev, ki uporabljajo javne površine, zaradi možnosti, da se v državah članicah začne izvajati Direktiva 2006/123/ES, ki pojem naravnega vira uporablja tudi za javne površine, kar bi časovno omejilo dovoljenja za trgovanje na javnih površinah in tako močno prizadelo zaposlovanje, potrošnikovo svobodno izbiro ter sam obstoj tradicionalnih tržnic v mestnih četrtih; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen z veliko zaskrbljenostjo potujočih uličnih prodajalcev, ki uporabljajo javne površine, zaradi možnosti, da se v državah članicah začne izvajati Direktiva 2006/123/ES, ki pojem naravnega vira uporablja tudi za javne površine, kar bi časovno omejilo dovoljenja za trgovanje na javnih površinah in tako močno prizadelo zaposlovanje, potrošnikovo svobodno izbiro ter sam obstoj tradicionalnih tržnic v mestnih četrtih;

| 23. | poudarja, da elektronsko poslovanje pomembno dopolnjuje običajno in da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za celovit razvoj njegovega potenciala, vključno z izboljšanjem dostopa do interneta na najbolj odročnih območjih EU; poziva Komisijo, naj v prihodnje sporočilo o elektronskem poslovanju vključi ukrepe za okrepitev zaupanja, zlasti s poenostavitvijo čezmejne registracije domenskih imen, izboljšanjem varnega spletnega plačevanja, olajšanjem čezmejne izterjave dolgov in izboljšanjem obveščanja potrošnikov o njihovih pravicah, zlasti glede preklica naročila in možnosti pritožbe; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da elektronsko poslovanje pomembno dopolnjuje običajno in da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za celovit razvoj njegovega potenciala, vključno z izboljšanjem dostopa do interneta na najbolj odročnih območjih EU; poziva Komisijo, naj v prihodnje sporočilo o elektronskem poslovanju vključi ukrepe za okrepitev zaupanja, zlasti s poenostavitvijo čezmejne registracije domenskih imen, izboljšanjem varnega spletnega plačevanja, olajšanjem čezmejne izterjave dolgov in izboljšanjem obveščanja potrošnikov o njihovih pravicah, zlasti glede preklica naročila in možnosti pritožbe;

| 24. | obžaluje, da obstajajo številne ovire, kar zadeva svobodo ustanavljanja maloprodajnih trgovin v EU; zlasti je zaskrbljen zaradi nekaterih nacionalnih trgovinskih in davčnih zakonov, ki dejansko diskriminirajo tuje maloprodajne trgovce; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da obstajajo številne ovire, kar zadeva svobodo ustanavljanja maloprodajnih trgovin v EU; zlasti je zaskrbljen zaradi nekaterih nacionalnih trgovinskih in davčnih zakonov, ki dejansko diskriminirajo tuje maloprodajne trgovce;

| 25. | poziva Komisijo, naj odločneje ukrepa proti državam članicam, ki kršijo načela notranjega trga, s hitrim pristopom pospeši postopke za ugotavljanje kršitev in letno poroča Evropskemu parlamentu o rešenih primerih na področju maloprodaje; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj odločneje ukrepa proti državam članicam, ki kršijo načela notranjega trga, s hitrim pristopom pospeši postopke za ugotavljanje kršitev in letno poroča Evropskemu parlamentu o rešenih primerih na področju maloprodaje;

Izboljšanje pogodbene in poslovne prakse v odnosih med podjetji

| 26. | ponovno poudarja, da so svobodna in poštena konkurenca, pogodbena svoboda in ustrezno izvajanje zadevne zakonodaje bistveni za dobro delovanje maloprodajnega trga; |
| --- | --- |

26.

ponovno poudarja, da so svobodna in poštena konkurenca, pogodbena svoboda in ustrezno izvajanje zadevne zakonodaje bistveni za dobro delovanje maloprodajnega trga;

| 27. | priznava, da imajo podjetja različno tržno moč, da morajo delovati gospodarno in da EU potrebuje vodilne gospodarske subjekte, da bo konkurenčna na svetovni ravni; |
| --- | --- |

27.

priznava, da imajo podjetja različno tržno moč, da morajo delovati gospodarno in da EU potrebuje vodilne gospodarske subjekte, da bo konkurenčna na svetovni ravni;

| 28. | opozarja pa na splošno zaskrbljenost zaradi prevladujočega položaja nekaterih večjih udeležencev na trgu, za katere pogosto velja, da šibkejšim dobaviteljem in maloprodajnim trgovcem nalagajo nepoštene pogoje, na primer prek neupravičenih mehanizmov selektivne distribucije, geografske segmentacije, nadzora cen, umika s seznama brez vnaprejšnjega obvestila in drugim omejevalnim ravnanjem, s čimer izkrivljajo konkurenco; poudarja, da je takšna praksa značilna za celotno maloprodajno dobavno verigo; obsoja prakso, ki zlorablja neravnovesje moči med gospodarskimi akterji in ogroža resnično svobodo sklepanja pogodb; poudarja, da bi z večjo ozaveščenostjo vseh udeležencev na trgu o njihovih pogodbenih pravicah, zlasti malih in srednjih podjetij, prispevali k preprečevanju takšne prakse; |
| --- | --- |

28.

opozarja pa na splošno zaskrbljenost zaradi prevladujočega položaja nekaterih večjih udeležencev na trgu, za katere pogosto velja, da šibkejšim dobaviteljem in maloprodajnim trgovcem nalagajo nepoštene pogoje, na primer prek neupravičenih mehanizmov selektivne distribucije, geografske segmentacije, nadzora cen, umika s seznama brez vnaprejšnjega obvestila in drugim omejevalnim ravnanjem, s čimer izkrivljajo konkurenco; poudarja, da je takšna praksa značilna za celotno maloprodajno dobavno verigo; obsoja prakso, ki zlorablja neravnovesje moči med gospodarskimi akterji in ogroža resnično svobodo sklepanja pogodb; poudarja, da bi z večjo ozaveščenostjo vseh udeležencev na trgu o njihovih pogodbenih pravicah, zlasti malih in srednjih podjetij, prispevali k preprečevanju takšne prakse;

| 29. | priznava, da so franšizne dejavnosti dober način za neodvisne maloprodajne trgovce, da preživijo v zelo konkurenčnem okolju; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da postajajo pogodbe z maloprodajnimi trgovci za vključitev v franšizo vse ostrejše; |
| --- | --- |

29.

priznava, da so franšizne dejavnosti dober način za neodvisne maloprodajne trgovce, da preživijo v zelo konkurenčnem okolju; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da postajajo pogodbe z maloprodajnimi trgovci za vključitev v franšizo vse ostrejše;

| 30. | poudarja, da je treba zasebne blagovne znamke razvijati tako, da bo izbira za potrošnikov še večja, zlasti kar zadeva preglednost, kakovost informacij in raznolikost, mala in srednja podjetja pa bodo imela boljše možnosti za inovacije in širitev; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba zasebne blagovne znamke razvijati tako, da bo izbira za potrošnikov še večja, zlasti kar zadeva preglednost, kakovost informacij in raznolikost, mala in srednja podjetja pa bodo imela boljše možnosti za inovacije in širitev;

| 31. | meni, da je zajedavsko posnemanje, ki lahko med drugim izhaja iz dvojne vloge, ki jo ima maloprodajni trgovec kot potrošnik in tekmec proizvajalcev blagovnih znamk, nesprejemljivo in da bi ga bilo treba začeti nemudoma odpravljati; pozdravlja dejstvo, da Komisija izvaja analizo, da bi nadalje pojasnila pravni okvir in prakso v zvezi s poslovnimi skrivnostmi in zajedavskim posnemanjem v 27 državah članicah EU; |
| --- | --- |

31.

meni, da je zajedavsko posnemanje, ki lahko med drugim izhaja iz dvojne vloge, ki jo ima maloprodajni trgovec kot potrošnik in tekmec proizvajalcev blagovnih znamk, nesprejemljivo in da bi ga bilo treba začeti nemudoma odpravljati; pozdravlja dejstvo, da Komisija izvaja analizo, da bi nadalje pojasnila pravni okvir in prakso v zvezi s poslovnimi skrivnostmi in zajedavskim posnemanjem v 27 državah članicah EU;

| 32. | priznava potrebo po bolj uravnoteženih odnosih in preglednosti v maloprodajni dobavni verigi; poudarja, da je potreben premik od soočenja k dialogu, ki bo temeljil na dejstvih, da bi vzpostavili zaupanje ter omogočili pravičnejša pogajanja in enake pogoje za vse, zaradi česar bi imeli vsi gospodarski akterji v dobavni verigi korist od dodane vrednosti svojih proizvodov in bi polno izkoristili prednosti enotnega trga; |
| --- | --- |

32.

priznava potrebo po bolj uravnoteženih odnosih in preglednosti v maloprodajni dobavni verigi; poudarja, da je potreben premik od soočenja k dialogu, ki bo temeljil na dejstvih, da bi vzpostavili zaupanje ter omogočili pravičnejša pogajanja in enake pogoje za vse, zaradi česar bi imeli vsi gospodarski akterji v dobavni verigi korist od dodane vrednosti svojih proizvodov in bi polno izkoristili prednosti enotnega trga;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in skladno izvajajo konkurenčno pravo, na nacionalni ravni pa po potrebi tudi pravo nepoštene konkurence in protimonopolno pravo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in skladno izvajajo konkurenčno pravo, na nacionalni ravni pa po potrebi tudi pravo nepoštene konkurence in protimonopolno pravo;

| 34. | poudarja, da je za zagotovitev ustreznega izvajanja pravil konkurence in za preprečevanje zlorabe prevladujočega položaja najpomembnejše okrepiti lokalne organe za varstvo konkurence ter zagotoviti stalno in nemoteno komunikacijo in sodelovanje med njimi ter generalnim direktoratom Komisije za konkurenco; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je za zagotovitev ustreznega izvajanja pravil konkurence in za preprečevanje zlorabe prevladujočega položaja najpomembnejše okrepiti lokalne organe za varstvo konkurence ter zagotoviti stalno in nemoteno komunikacijo in sodelovanje med njimi ter generalnim direktoratom Komisije za konkurenco;

| 35. | podpira dobro delo, ki ga na področju pogodbene prakse v odnosih med podjetji opravlja skupina strokovnjakov foruma na visoki ravni o boljšem delovanju verige preskrbe s hrano, zlasti da bi na podlagi podatkov in konkretnih primerov opredelila, popisala in ocenila, kaj je zajeto v očitno nepošteni poslovni praksi; poziva, da se odločno podprejo pobude za dialog o tem vprašanju med stranmi; je zaskrbljen, ker Evropski parlament formalno ni vključen v delo skupine in foruma na visoki ravni; meni, da bi moral Parlament nujno obravnavati to vprašanje in dejavno sodelovati pri delu foruma; |
| --- | --- |

35.

podpira dobro delo, ki ga na področju pogodbene prakse v odnosih med podjetji opravlja skupina strokovnjakov foruma na visoki ravni o boljšem delovanju verige preskrbe s hrano, zlasti da bi na podlagi podatkov in konkretnih primerov opredelila, popisala in ocenila, kaj je zajeto v očitno nepošteni poslovni praksi; poziva, da se odločno podprejo pobude za dialog o tem vprašanju med stranmi; je zaskrbljen, ker Evropski parlament formalno ni vključen v delo skupine in foruma na visoki ravni; meni, da bi moral Parlament nujno obravnavati to vprašanje in dejavno sodelovati pri delu foruma;

| 36. | podpira potrebo, ki so jo izrazile zainteresirane strani, po širšem horizontalnem pristopu, ki ne bi zajemal le agroživilske industrije; poziva Komisijo in podjetniška združenja, naj na podlagi dela, ki ga opravlja skupina strokovnjakov, preuči možnosti za ustanovitev novega odprtega foruma, ki se bo osredotočal na celotno maloprodajo; |
| --- | --- |

36.

podpira potrebo, ki so jo izrazile zainteresirane strani, po širšem horizontalnem pristopu, ki ne bi zajemal le agroživilske industrije; poziva Komisijo in podjetniška združenja, naj na podlagi dela, ki ga opravlja skupina strokovnjakov, preuči možnosti za ustanovitev novega odprtega foruma, ki se bo osredotočal na celotno maloprodajo;

| 37. | hkrati odločno podpira zavzeto delo, ki ga opravljajo združenja maloprodajnih trgovcev in dobaviteljev, da bi vzpostavila neformalen dialog in mehanizme rednega posvetovanja v skladu s konkurenčnim pravom; pozdravlja njihovo prostovoljno pobudo za sprejetje izjave o skupnih načelih dobre trgovinske prakse v vsej maloprodajni dobavni verigi; |
| --- | --- |

37.

hkrati odločno podpira zavzeto delo, ki ga opravljajo združenja maloprodajnih trgovcev in dobaviteljev, da bi vzpostavila neformalen dialog in mehanizme rednega posvetovanja v skladu s konkurenčnim pravom; pozdravlja njihovo prostovoljno pobudo za sprejetje izjave o skupnih načelih dobre trgovinske prakse v vsej maloprodajni dobavni verigi;

| 38. | prav tako pozdravlja orodje Komisije za spremljanje evropskih cen hrane ter podobne pobude držav članic, da omogočijo poštene dohodke vzdolž dobavne verige hrane s pomočjo analize stroškov, dodane vrednosti, količin, cen in marž v vseh delih dobavne verige hrane; |
| --- | --- |

38.

prav tako pozdravlja orodje Komisije za spremljanje evropskih cen hrane ter podobne pobude držav članic, da omogočijo poštene dohodke vzdolž dobavne verige hrane s pomočjo analize stroškov, dodane vrednosti, količin, cen in marž v vseh delih dobavne verige hrane;

| 39. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se veljavni pravni instrumenti za uveljavljanje pravic ne uporabljajo v celoti, kar velja zlasti za mala in srednja podjetja zaradi njihove gospodarske odvisnosti in bojazni, da bodo izgubila posel; poziva Komisijo, države članice in podjetniška združenja, naj poiščejo načine, kako vzpostaviti zaupanje in olajšati dostop do sodnih sistemov, vključno z možnostjo anonimnih pritožb in imenovanjem varuha EU na tem področju; poleg tega je prepričan, da je treba še naprej razvijati temeljni okvir za zagotavljanje lojalne konkurence v vertikalnih in horizontalnih odnosih med podjetji, da bi se podjetjem utrla pot za resnično enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

39.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se veljavni pravni instrumenti za uveljavljanje pravic ne uporabljajo v celoti, kar velja zlasti za mala in srednja podjetja zaradi njihove gospodarske odvisnosti in bojazni, da bodo izgubila posel; poziva Komisijo, države članice in podjetniška združenja, naj poiščejo načine, kako vzpostaviti zaupanje in olajšati dostop do sodnih sistemov, vključno z možnostjo anonimnih pritožb in imenovanjem varuha EU na tem področju; poleg tega je prepričan, da je treba še naprej razvijati temeljni okvir za zagotavljanje lojalne konkurence v vertikalnih in horizontalnih odnosih med podjetji, da bi se podjetjem utrla pot za resnično enake konkurenčne pogoje;

| 40. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 objavi sporočilo, v katerem bo navedla nacionalne zakonodaje in orodja, ki se nanašajo na poslovno prakso in pogodbene odnose, ter natančno ocenila, ali se ta pravila ustrezno izvajajo in ali so potrebni nadaljnji ukrepi; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 objavi sporočilo, v katerem bo navedla nacionalne zakonodaje in orodja, ki se nanašajo na poslovno prakso in pogodbene odnose, ter natančno ocenila, ali se ta pravila ustrezno izvajajo in ali so potrebni nadaljnji ukrepi;

| 41. | meni, da bi bilo treba preučiti alternativne in neformalne mehanizme za reševanje sporov in odškodnine ter oceniti njihovo učinkovitost, saj bi utegnili biti učinkovito sredstvo za reševanje sporov med maloprodajnimi trgovci; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe o alternativnem reševanju sporov do konca 2011, da bi se okrepilo zaupanje potrošnikov in podjetnikov; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi bilo treba preučiti alternativne in neformalne mehanizme za reševanje sporov in odškodnine ter oceniti njihovo učinkovitost, saj bi utegnili biti učinkovito sredstvo za reševanje sporov med maloprodajnimi trgovci; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe o alternativnem reševanju sporov do konca 2011, da bi se okrepilo zaupanje potrošnikov in podjetnikov;

| 42. | poziva Komisijo in nosilce dejavnosti v maloprodajni dobavni verigi, naj Parlamentu letno poročajo o napredku, doseženem na obstoječih platformah in v mehanizmih neformalnega dialoga; predlaga, da bi se o rezultatih razpravljalo na letni okrogli mizi o maloprodajnem trgu, ki bi jo pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in nosilce dejavnosti v maloprodajni dobavni verigi, naj Parlamentu letno poročajo o napredku, doseženem na obstoječih platformah in v mehanizmih neformalnega dialoga; predlaga, da bi se o rezultatih razpravljalo na letni okrogli mizi o maloprodajnem trgu, ki bi jo pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov;

Izboljšanje učinkovitosti in trajnostne potrošnje – inovativne prakse

| 43. | poudarja odgovornost maloprodajnega sektorja glede trajnosti; pozdravlja, da so bili maloprodajni trgovci in dobavitelji na čelu prizadevanj za ekološko odgovornost, zlasti v zvezi z odpadki, porabo energije, transportom in zmanjšanjem izpustov CO2; pozdravlja obstoječo zavezanost trajnostni potrošnji, vendar meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja; meni, da je treba v okviru odgovornosti podjetja več pozornosti nameniti socialnim in okoljskim vprašanjem; |
| --- | --- |

43.

poudarja odgovornost maloprodajnega sektorja glede trajnosti; pozdravlja, da so bili maloprodajni trgovci in dobavitelji na čelu prizadevanj za ekološko odgovornost, zlasti v zvezi z odpadki, porabo energije, transportom in zmanjšanjem izpustov CO2; pozdravlja obstoječo zavezanost trajnostni potrošnji, vendar meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja; meni, da je treba v okviru odgovornosti podjetja več pozornosti nameniti socialnim in okoljskim vprašanjem;

| 44. | poudarja, da so maloprodajni trgovci in dobavitelji gibalo inovacij, raziskav in razvoja; poudarja, da mora celoten sektor še naprej zviševati raven naložb v inovativno tehnologijo in prakso, da bi nadalje povečali konkurenčnost v dobavni verigi, vključujoč logistiko in prevoz, energetsko učinkovitost, pakiranje, odlaganje odpadkov in recikliranje proizvodov, ter izmenjavali dobro prakso; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da so maloprodajni trgovci in dobavitelji gibalo inovacij, raziskav in razvoja; poudarja, da mora celoten sektor še naprej zviševati raven naložb v inovativno tehnologijo in prakso, da bi nadalje povečali konkurenčnost v dobavni verigi, vključujoč logistiko in prevoz, energetsko učinkovitost, pakiranje, odlaganje odpadkov in recikliranje proizvodov, ter izmenjavali dobro prakso;

| 45. | poziva Komisijo, naj razvije enoten sistem ocenjevanja in označevanja, kot je zahteval v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast, in sicer na podlagi celotnega življenjskega cikla proizvodov, zlasti da bi poenostavili in uskladili uporabo ter zmanjšali stroške razdrobljenosti za podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj razvije enoten sistem ocenjevanja in označevanja, kot je zahteval v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast, in sicer na podlagi celotnega življenjskega cikla proizvodov, zlasti da bi poenostavili in uskladili uporabo ter zmanjšali stroške razdrobljenosti za podjetja in potrošnike;

| 46. | poziva zainteresirane strani, naj sprejmejo nadaljnje pobude za boj proti tratenju hrane; |
| --- | --- |

46.

poziva zainteresirane strani, naj sprejmejo nadaljnje pobude za boj proti tratenju hrane;

| 47. | pozdravlja skupni sporazum, sklenjen med EuroCommerce in UNI-Europa, ki ponazarja, da socialni dialog na področju trgovine dobro poteka; priznava, da je treba storiti več za boljšo obveščenost potrošnikov o družbeni odgovornosti maloprodajnih trgovcev, usklajevanje vlaganj v novo tehnologijo s človeškim kapitalom, zlasti s pomočjo razvoja veščin, in odpravljanje sive ekonomije; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja skupni sporazum, sklenjen med EuroCommerce in UNI-Europa, ki ponazarja, da socialni dialog na področju trgovine dobro poteka; priznava, da je treba storiti več za boljšo obveščenost potrošnikov o družbeni odgovornosti maloprodajnih trgovcev, usklajevanje vlaganj v novo tehnologijo s človeškim kapitalom, zlasti s pomočjo razvoja veščin, in odpravljanje sive ekonomije;

| 48. | opozarja na pomen ustreznega izvajanja obstoječe socialne in delovne zakonodaje; obžaluje velik obseg dela na črno, ki pomeni tudi visoko stopnjo davčne utaje in preprečuje enake pogoje trgovcev na notranjem trgu; |
| --- | --- |

48.

opozarja na pomen ustreznega izvajanja obstoječe socialne in delovne zakonodaje; obžaluje velik obseg dela na črno, ki pomeni tudi visoko stopnjo davčne utaje in preprečuje enake pogoje trgovcev na notranjem trgu;

| 49. | opozarja, da so izboljšanje delovnih razmer, boj proti sivi ekonomiji ter ohranjanje ravni zaposlenosti in konkurenčnosti z večjo usklajenostjo med zahtevami trgovcev in usposobljenostjo njihovih delavcev glavni izzivi tega sektorja; poudarja, da je treba vlagati v usposabljanje in gradnjo zmogljivosti, saj bo to sektorju pomagalo, da se hitro prilagodi novim tehnologijam; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da so izboljšanje delovnih razmer, boj proti sivi ekonomiji ter ohranjanje ravni zaposlenosti in konkurenčnosti z večjo usklajenostjo med zahtevami trgovcev in usposobljenostjo njihovih delavcev glavni izzivi tega sektorja; poudarja, da je treba vlagati v usposabljanje in gradnjo zmogljivosti, saj bo to sektorju pomagalo, da se hitro prilagodi novim tehnologijam;

Pot naprej

| 50. | poziva Komisijo, naj v posvetovanju z maloprodajnim sektorjem pripravi podroben evropski akcijski načrt za maloprodajo s sektorskimi priporočili, na podlagi katerega bi oblikovali strategijo, ki bo temeljila na dosežkih in omogočala reševanje odprtih vprašanj; pozdravlja dejstvo, da je Parlament v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast podprl to pobudo; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj v posvetovanju z maloprodajnim sektorjem pripravi podroben evropski akcijski načrt za maloprodajo s sektorskimi priporočili, na podlagi katerega bi oblikovali strategijo, ki bo temeljila na dosežkih in omogočala reševanje odprtih vprašanj; pozdravlja dejstvo, da je Parlament v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast podprl to pobudo;

| 51. | poudarja, da mora ta akcijski načrt upoštevati že oblikovane pobude Komisije, kot so forum na visoki ravni o boljšem delovanju verige preskrbe s hrano, pobude o trajnosti in podnebnih spremembah ter ustrezni predlogi o aktu za enotni trg; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora ta akcijski načrt upoštevati že oblikovane pobude Komisije, kot so forum na visoki ravni o boljšem delovanju verige preskrbe s hrano, pobude o trajnosti in podnebnih spremembah ter ustrezni predlogi o aktu za enotni trg;

| 52. | predlaga, naj se na prvi okrogli mizi o maloprodajnem trgu predstavi in obravnava spremljanje ukrepov, priporočenih v akcijskem načrtu, vključno z napredkom v dialogu med interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

52.

predlaga, naj se na prvi okrogli mizi o maloprodajnem trgu predstavi in obravnava spremljanje ukrepov, priporočenih v akcijskem načrtu, vključno z napredkom v dialogu med interesnimi skupinami;

| 53. | meni, da bo nadaljnja organizacija nakupnih in prodajnih procesov vzdolž maloprodajne dobavne verige, od raziskav trga in trženja proizvodov do odnosov med dobavitelji, logistike, upravljanja zalog, pa tudi ravnanja z blagom z napako in s pritožbami potrošnikov ter storitev po meri, izboljšala konkurenčnost maloprodajnega sektorja EU, znižala cene za potrošnike in izboljšala kakovost storitev; |
| --- | --- |

53.

meni, da bo nadaljnja organizacija nakupnih in prodajnih procesov vzdolž maloprodajne dobavne verige, od raziskav trga in trženja proizvodov do odnosov med dobavitelji, logistike, upravljanja zalog, pa tudi ravnanja z blagom z napako in s pritožbami potrošnikov ter storitev po meri, izboljšala konkurenčnost maloprodajnega sektorja EU, znižala cene za potrošnike in izboljšala kakovost storitev;

| 54. | spodbuja maloprodajne trgovce in dobavitelje, naj vzpostavijo dejaven odprt, konstruktiven in trajen dialog za dosego praktičnih rešitev; poziva države članice in institucije EU, naj ta proces dejavno podpirajo; |
| --- | --- |

54.

spodbuja maloprodajne trgovce in dobavitelje, naj vzpostavijo dejaven odprt, konstruktiven in trajen dialog za dosego praktičnih rešitev; poziva države članice in institucije EU, naj ta proces dejavno podpirajo;

*

* *

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(2)  UL L 218, 13.8.2008, str. 21.

(3)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(4)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

(5)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0293.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0144.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0146.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0145.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0384.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0320.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0302.

(13)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(14)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 1

(15)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 25.

(16)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 10.

(17)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 23.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/17

---

Torek, 5. julij 2011Prenova madžarske ustave

P7_TA(2011)0315

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prenovi madžarske ustave

2013/C 33 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki obravnavajo spoštovanje, spodbujanje in zaščito temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki obravnavajo spoštovanje, spodbujanje in zaščito temeljnih pravic,

| — | ob upoštevanju madžarske ustave, ki jo je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in bo začela veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: nova ustava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju madžarske ustave, ki jo je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in bo začela veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: nova ustava),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) št. CDL(2011)016 in CDL(2011)001 o novi madžarski ustavi in treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka njene priprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) št. CDL(2011)016 in CDL(2011)001 o novi madžarski ustavi in treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka njene priprave,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije št. 12490 o resnem nazadovanju na področjih pravne države in človekovih pravic na Madžarskem, ki je bila 25. januarja 2011 vložena v parlamentarni skupščini Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije št. 12490 o resnem nazadovanju na področjih pravne države in človekovih pravic na Madžarskem, ki je bila 25. januarja 2011 vložena v parlamentarni skupščini Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju sodbe št. 30141/04 Evropskega sodišča za človekove pravice (Schalk in Kopf proti Avstriji), zlasti njenih postranskih razlogov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe št. 30141/04 Evropskega sodišča za človekove pravice (Schalk in Kopf proti Avstriji), zlasti njenih postranskih razlogov,

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Evropskega parlamenta o novi madžarski ustavi ter izjav Sveta in Komisije o njeni prenovi in nadaljnje razprave, ki je potekala 8. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Evropskega parlamenta o novi madžarski ustavi ter izjav Sveta in Komisije o njeni prenovi in nadaljnje razprave, ki je potekala 8. junija 2011,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, na nedvoumnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, na nedvoumnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah,

| B. | ker je Madžarska podpisala Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter druge mednarodne pravne instrumente, ki jo zavezujejo k spoštovanju in izvajanju načel o delitvi oblasti, medsebojnemu institucionalnem nadzoru vej oblasti ter spodbujanju demokracije in človekovih pravic, |
| --- | --- |

B.

ker je Madžarska podpisala Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter druge mednarodne pravne instrumente, ki jo zavezujejo k spoštovanju in izvajanju načel o delitvi oblasti, medsebojnemu institucionalnem nadzoru vej oblasti ter spodbujanju demokracije in človekovih pravic,

| C. | ker sta priprava in sprejetje nove ustave sicer v pristojnosti držav članic, vendar so sedanje države članice, države, ki se pridružujejo, ter Evropska unija dolžne zagotoviti, da so vsebina in postopki v skladu z vrednotami EU, Listino temeljnih pravic, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter da črka in duh sprejetih ustav niso v nasprotju s temi vrednotami in instrumenti; ker se to jasno kaže v dejstvu, da so morale številne sedanje države članice EU svojo ustavo pred pristopom k EU pregledati in spremeniti ali jo prilagoditi kasnejšim zahtevam pogodb EU, zlasti na zahtevo Komisije; |
| --- | --- |

C.

ker sta priprava in sprejetje nove ustave sicer v pristojnosti držav članic, vendar so sedanje države članice, države, ki se pridružujejo, ter Evropska unija dolžne zagotoviti, da so vsebina in postopki v skladu z vrednotami EU, Listino temeljnih pravic, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter da črka in duh sprejetih ustav niso v nasprotju s temi vrednotami in instrumenti; ker se to jasno kaže v dejstvu, da so morale številne sedanje države članice EU svojo ustavo pred pristopom k EU pregledati in spremeniti ali jo prilagoditi kasnejšim zahtevam pogodb EU, zlasti na zahtevo Komisije;

| D. | ker proces oblikovanja madžarske ustave ni bil pregleden in sta bili priprava ter sprejetje nove ustave končana v izjemno kratkem časovnem obdobju, ki ni omogočalo dovolj časa za temeljito in vsebinsko javno razpravo o osnutku besedila, ter ker bi morala uspešna in legitimna ustava temeljiti na čim širšem soglasju, |
| --- | --- |

D.

ker proces oblikovanja madžarske ustave ni bil pregleden in sta bili priprava ter sprejetje nove ustave končana v izjemno kratkem časovnem obdobju, ki ni omogočalo dovolj časa za temeljito in vsebinsko javno razpravo o osnutku besedila, ter ker bi morala uspešna in legitimna ustava temeljiti na čim širšem soglasju,

| E. | ker so ustavo močno kritizirale nacionalne, evropske in mednarodne nevladne ter druge organizacije, Beneška komisija ter predstavniki vlad držav članic, sprejeta pa je bila izključno na podlagi glasov poslancev iz vladajočih strank, tako da ni bilo doseženo politično in družbeno soglasje, |
| --- | --- |

E.

ker so ustavo močno kritizirale nacionalne, evropske in mednarodne nevladne ter druge organizacije, Beneška komisija ter predstavniki vlad držav članic, sprejeta pa je bila izključno na podlagi glasov poslancev iz vladajočih strank, tako da ni bilo doseženo politično in družbeno soglasje,

| F. | ker je podobno kot Beneška komisija tudi Evropski parlament zaskrbljen zlasti glede preglednosti, odprtosti, vključenosti in časovnega okvira postopka sprejetja ter glede slabitve sistema zavor in ravnovesij, zlasti določb, ki se nanašajo na ustavno sodišče, sodišča in sodnike, kar bi lahko ogrozilo neodvisnost madžarskega pravosodja, |
| --- | --- |

F.

ker je podobno kot Beneška komisija tudi Evropski parlament zaskrbljen zlasti glede preglednosti, odprtosti, vključenosti in časovnega okvira postopka sprejetja ter glede slabitve sistema zavor in ravnovesij, zlasti določb, ki se nanašajo na ustavno sodišče, sodišča in sodnike, kar bi lahko ogrozilo neodvisnost madžarskega pravosodja,

| G. | ker nova ustava ne določa izrecno številnih načel, ki jih mora Madžarska spoštovati in spodbujati na podlagi svojih pravno zavezujočih mednarodnih obveznosti, kot so prepoved smrtne kazni in dosmrtne zaporne kazni brez možnosti pogojne izpustitve, prepoved razlikovanja na podlagi spolne usmerjenosti ter opustitve ali omejevanja temeljnih pravic s posebno pravno ureditvijo, |
| --- | --- |

G.

ker nova ustava ne določa izrecno številnih načel, ki jih mora Madžarska spoštovati in spodbujati na podlagi svojih pravno zavezujočih mednarodnih obveznosti, kot so prepoved smrtne kazni in dosmrtne zaporne kazni brez možnosti pogojne izpustitve, prepoved razlikovanja na podlagi spolne usmerjenosti ter opustitve ali omejevanja temeljnih pravic s posebno pravno ureditvijo,

| H. | ker nova ustava prek vrednot, ki so v njej zapisane, in z nejasno ubeseditvijo pri opredeljevanju osnovnih pojmov, kot so družina in pravica do življenja od trenutka spočetja, ustvarja tveganje za razlikovanje nekaterih skupin v družbi, tj. etničnih, verskih in spolnih manjšin, enostarševskih družin, oseb, ki živijo v civilnem partnerstvu, in žensk, |
| --- | --- |

H.

ker nova ustava prek vrednot, ki so v njej zapisane, in z nejasno ubeseditvijo pri opredeljevanju osnovnih pojmov, kot so družina in pravica do življenja od trenutka spočetja, ustvarja tveganje za razlikovanje nekaterih skupin v družbi, tj. etničnih, verskih in spolnih manjšin, enostarševskih družin, oseb, ki živijo v civilnem partnerstvu, in žensk,

| I. | ker bi lahko nejasno besedilo preambule, zlasti delov o obveznosti Madžarske kot države do madžarskih etničnih pripadnikov v tujini, ustvarilo pravno podlago za ukrepe, ki bi jih sosednje države štele za poseganje v njihove notranje zadeve, kar bi lahko povzročilo naraščanje napetosti v tej regiji, |
| --- | --- |

I.

ker bi lahko nejasno besedilo preambule, zlasti delov o obveznosti Madžarske kot države do madžarskih etničnih pripadnikov v tujini, ustvarilo pravno podlago za ukrepe, ki bi jih sosednje države štele za poseganje v njihove notranje zadeve, kar bi lahko povzročilo naraščanje napetosti v tej regiji,

| J. | ker nova ustava določa, da je njena preambula pravno veljavna, kar bi lahko imelo pravne in politične posledice ter bi lahko vodilo v pravno negotovost, |
| --- | --- |

J.

ker nova ustava določa, da je njena preambula pravno veljavna, kar bi lahko imelo pravne in politične posledice ter bi lahko vodilo v pravno negotovost,

| K. | ker bi lahko vključitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v novo ustavo privedla do prekrivanja pristojnosti med madžarskimi in mednarodnimi sodišči, na kar je v svojem mnenju opozorila Beneška komisija, |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko vključitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v novo ustavo privedla do prekrivanja pristojnosti med madžarskimi in mednarodnimi sodišči, na kar je v svojem mnenju opozorila Beneška komisija,

| L. | ker nova ustava določa obširno uporabo temeljnih zakonov, ki bodo sprejeti z dvotretjinsko večino in bodo pokrivali širok razpon vprašanj, povezanih z madžarskim institucionalnim sistemom, uresničevanjem temeljnih pravic ter pomembno ureditvijo v družbi; ker to v praksi pomeni, da je njihovo sprejetje del novega ustavnega postopka na Madžarskem, |
| --- | --- |

L.

ker nova ustava določa obširno uporabo temeljnih zakonov, ki bodo sprejeti z dvotretjinsko večino in bodo pokrivali širok razpon vprašanj, povezanih z madžarskim institucionalnim sistemom, uresničevanjem temeljnih pravic ter pomembno ureditvijo v družbi; ker to v praksi pomeni, da je njihovo sprejetje del novega ustavnega postopka na Madžarskem,

| M. | ker bodo po novi ustavi številna vprašanja, kot so vidiki družinskega prava ter davčni in pokojninski sistem, ki običajno spadajo v področje vladne pristojnosti ali pa so zajeta v rednih pooblastilih zakonodajalca za odločanje, prav tako urejali temeljni zakoni, kar pomeni, da bodo v prihodnosti volitve manj pomembne in se bo ustvarilo področje, na katerem bo lahko vlada z dvotretjinsko večino utrdila svoje politične težnje; ker lahko postopek izvajanja posebnih in podrobnih pravil s temeljnimi zakoni na ta način ogrozi načelo demokratičnosti, |
| --- | --- |

M.

ker bodo po novi ustavi številna vprašanja, kot so vidiki družinskega prava ter davčni in pokojninski sistem, ki običajno spadajo v področje vladne pristojnosti ali pa so zajeta v rednih pooblastilih zakonodajalca za odločanje, prav tako urejali temeljni zakoni, kar pomeni, da bodo v prihodnosti volitve manj pomembne in se bo ustvarilo področje, na katerem bo lahko vlada z dvotretjinsko večino utrdila svoje politične težnje; ker lahko postopek izvajanja posebnih in podrobnih pravil s temeljnimi zakoni na ta način ogrozi načelo demokratičnosti,

| N. | ker kulturne, verske, socio-ekonomske in finančne politike, kakor je opozorila Beneška komisija, ne bi smele biti zacementirane s temeljnimi zakoni, |
| --- | --- |

N.

ker kulturne, verske, socio-ekonomske in finančne politike, kakor je opozorila Beneška komisija, ne bi smele biti zacementirane s temeljnimi zakoni,

| O. | ker bo imel proračunski svet, neparlamentarni organ z omejeno demokratično legitimnostjo, pravico veta na sprejemanje splošnega proračuna, pri čemer lahko predsednik države razpusti parlament in s tem močno omeji delovanje tega demokratično izvoljenega zakonodajnega organa, |
| --- | --- |

O.

ker bo imel proračunski svet, neparlamentarni organ z omejeno demokratično legitimnostjo, pravico veta na sprejemanje splošnega proračuna, pri čemer lahko predsednik države razpusti parlament in s tem močno omeji delovanje tega demokratično izvoljenega zakonodajnega organa,

| P. | ker bo učinkovit sistem štirih parlamentarnih komisarjev okrnjen na samo enega, ki ga bo sestavljal splošni varuh človekovih pravic in dva namestnika, kar morda ne bo zagotavljalo enake ravni varstva pravic, njihova pooblastila pa ne bodo zajemala tistih, ki jih je imel nekdanji komisar za varstvo osebnih podatkov in svobodo informiranja; ker bodo njegova pooblastila prenesena na organ, katerega način delovanja ni določen, |
| --- | --- |

P.

ker bo učinkovit sistem štirih parlamentarnih komisarjev okrnjen na samo enega, ki ga bo sestavljal splošni varuh človekovih pravic in dva namestnika, kar morda ne bo zagotavljalo enake ravni varstva pravic, njihova pooblastila pa ne bodo zajemala tistih, ki jih je imel nekdanji komisar za varstvo osebnih podatkov in svobodo informiranja; ker bodo njegova pooblastila prenesena na organ, katerega način delovanja ni določen,

| Q. | ker so vzporedno s sprejetjem nove ustave madžarska vlada in vladajoče stranke na ključna mesta, kot so generalni pravobranilec, predsednik državnega revizijskega urada in predsednik proračunskega sveta, imenovale številne nove osebe; ker je madžarski parlament pred nedavnim izvolil sodnike v novo madžarsko ustavno sodišče, kot to zahteva nova ustava; ker postopek imenovanja in izvolitev nista temeljila na političnem soglasju, |
| --- | --- |

Q.

ker so vzporedno s sprejetjem nove ustave madžarska vlada in vladajoče stranke na ključna mesta, kot so generalni pravobranilec, predsednik državnega revizijskega urada in predsednik proračunskega sveta, imenovale številne nove osebe; ker je madžarski parlament pred nedavnim izvolil sodnike v novo madžarsko ustavno sodišče, kot to zahteva nova ustava; ker postopek imenovanja in izvolitev nista temeljila na političnem soglasju,

| R. | ker nova ustava določa zelo splošna merila, ki urejajo pravosodni sistem, in ne pojasni, ali bo vrhovno sodišče pod novim imenom še naprej vodil sedanji predsednik, |
| --- | --- |

R.

ker nova ustava določa zelo splošna merila, ki urejajo pravosodni sistem, in ne pojasni, ali bo vrhovno sodišče pod novim imenom še naprej vodil sedanji predsednik,

| S. | ker se je parlamentarna skupščina Sveta Evrope na podlagi mnenja Beneške komisije odločila, da pripravi poročilo o novi madžarski ustavi, |
| --- | --- |

S.

ker se je parlamentarna skupščina Sveta Evrope na podlagi mnenja Beneške komisije odločila, da pripravi poročilo o novi madžarski ustavi,

| T. | ker priprava in sprejetje nove ustave nista bila omenjena v volilnem manifestu vladajočih strank, |
| --- | --- |

T.

ker priprava in sprejetje nove ustave nista bila omenjena v volilnem manifestu vladajočih strank,

| U. | ker je generalni sekretar Organizacije združenih narodov Ban Ki Mun dejal, da bi bil vesel, če bi madžarska vlada zaprosila za nasvet in priporočila v sami državi ter pri Svetu Evrope ali Organizaciji združenih narodov, in da meni, da bi morala Madžarska kot država članica EU za nasvet in pregled nove ustave zaprositi evropske institucije, |
| --- | --- |

U.

ker je generalni sekretar Organizacije združenih narodov Ban Ki Mun dejal, da bi bil vesel, če bi madžarska vlada zaprosila za nasvet in priporočila v sami državi ter pri Svetu Evrope ali Organizaciji združenih narodov, in da meni, da bi morala Madžarska kot država članica EU za nasvet in pregled nove ustave zaprositi evropske institucije,

| 1. | poziva madžarske oblasti, naj obravnavajo vprašanja in pomisleke, ki jih je izrazila Beneška komisija, in upoštevajo njena priporočila, bodisi tako, da spremenijo novo ustavo, bodisi s prihodnjimi temeljnimi in rednimi zakoni, da bi zlasti:






  (a) | dejavno iskale soglasje za večjo preglednost in spodbujanje resničnega političnega in družbenega vključevanja ter obsežno javno razpravo o prihodnji pripravi in sprejemanju temeljnih zakonov, ki jih določa nova ustava; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva madžarske oblasti, naj obravnavajo vprašanja in pomisleke, ki jih je izrazila Beneška komisija, in upoštevajo njena priporočila, bodisi tako, da spremenijo novo ustavo, bodisi s prihodnjimi temeljnimi in rednimi zakoni, da bi zlasti:

(a)

dejavno iskale soglasje za večjo preglednost in spodbujanje resničnega političnega in družbenega vključevanja ter obsežno javno razpravo o prihodnji pripravi in sprejemanju temeljnih zakonov, ki jih določa nova ustava;

| (b) | sprejele samo osnovni in jasno opredeljen obseg temeljnih zakonov, ki urejajo davčni in pokojninski sistem, družinsko politiko ter kulturno, versko in socialno-ekonomsko politiko, pri čemer bi prihodnjim vladam in demokratično izvoljenim predstavnikom omogočile samostojno odločanje o teh vprašanjih, ter revidirale sedanji mandat proračunskega sveta; |
| --- | --- |

(b)

sprejele samo osnovni in jasno opredeljen obseg temeljnih zakonov, ki urejajo davčni in pokojninski sistem, družinsko politiko ter kulturno, versko in socialno-ekonomsko politiko, pri čemer bi prihodnjim vladam in demokratično izvoljenim predstavnikom omogočile samostojno odločanje o teh vprašanjih, ter revidirale sedanji mandat proračunskega sveta;

| (c) | v ustavi in njeni preambuli v skladu s členom 21 Listine o temeljnih pravicah zagotovile enako varstvo pravic za vse državljane ne glede na versko, spolno, etnično ali drugo družbeno skupino, ki jim pripadajo; |
| --- | --- |

(c)

v ustavi in njeni preambuli v skladu s členom 21 Listine o temeljnih pravicah zagotovile enako varstvo pravic za vse državljane ne glede na versko, spolno, etnično ali drugo družbeno skupino, ki jim pripadajo;

| (d) | v ustavi, vključno s preambulo, izrecno zagotovile, da bo Madžarska pri iskanju podpore v tujini živečih etničnih Madžarov spoštovala ozemeljsko celovitost drugih držav; |
| --- | --- |

(d)

v ustavi, vključno s preambulo, izrecno zagotovile, da bo Madžarska pri iskanju podpore v tujini živečih etničnih Madžarov spoštovala ozemeljsko celovitost drugih držav;

| (e) | znova potrdile neodvisnost pravosodja s ponovno vzpostavitvijo pravice novega madžarskega ustavnega sodišča, da brez izjeme pregleda vso zakonodajo, ki nanaša na proračun, kot to zahteva pravo, ki temelji na Evropski konvenciji o človekovih pravicah, z revizijo določbe o nižji obvezni upokojitveni starosti za sodnike ter z izrecnim jamčenjem neodvisnega upravljanja pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

(e)

znova potrdile neodvisnost pravosodja s ponovno vzpostavitvijo pravice novega madžarskega ustavnega sodišča, da brez izjeme pregleda vso zakonodajo, ki nanaša na proračun, kot to zahteva pravo, ki temelji na Evropski konvenciji o človekovih pravicah, z revizijo določbe o nižji obvezni upokojitveni starosti za sodnike ter z izrecnim jamčenjem neodvisnega upravljanja pravosodnega sistema;

| (f) | v novi ustavi izrecno zaščitile vse temeljne državljanske in socialne pravice v skladu z mednarodnimi obveznostmi Madžarske, prepovedale smrtno kazen, dosmrtno zaporno kazen brez možnosti pogojne izpustitve in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, zagotovile dovolj jamstev glede zaščite temeljnih pravic ter jasno navedle, da se temeljne pravice pridobijo ob rojstvu in so brezpogojne; |
| --- | --- |

(f)

v novi ustavi izrecno zaščitile vse temeljne državljanske in socialne pravice v skladu z mednarodnimi obveznostmi Madžarske, prepovedale smrtno kazen, dosmrtno zaporno kazen brez možnosti pogojne izpustitve in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, zagotovile dovolj jamstev glede zaščite temeljnih pravic ter jasno navedle, da se temeljne pravice pridobijo ob rojstvu in so brezpogojne;

| (g) | zagotovile, da reorganizacija sistema parlamentarnih komisarjev ne bo razvodenila obstoječih jamstev o varovanju in spodbujanju pravic na področju varstva narodnostnih manjšin, varstva osebnih podatkov in preglednosti podatkov, ki so pomembni za javnost, ter neodvisnosti ustreznih organov, ki so pristojni za ta področja; |
| --- | --- |

(g)

zagotovile, da reorganizacija sistema parlamentarnih komisarjev ne bo razvodenila obstoječih jamstev o varovanju in spodbujanju pravic na področju varstva narodnostnih manjšin, varstva osebnih podatkov in preglednosti podatkov, ki so pomembni za javnost, ter neodvisnosti ustreznih organov, ki so pristojni za ta področja;

| (h) | zagotovile, da vključitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v novo ustavo ne bo povzročala težav pri razlagi in prekrivanja pristojnosti domačih sodišč, novega madžarskega ustavnega sodišča in Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

(h)

zagotovile, da vključitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v novo ustavo ne bo povzročala težav pri razlagi in prekrivanja pristojnosti domačih sodišč, novega madžarskega ustavnega sodišča in Sodišča Evropske unije;

| 2. | poziva Komisijo, naj opravi temeljit pregled in analizo nove ustave in temeljnih zakonov, ki bodo sprejeti v prihodnje, ter naj preveri, ali so skladni s pravnim redom Evropske unije, zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter s črko in duhom Pogodb; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj opravi temeljit pregled in analizo nove ustave in temeljnih zakonov, ki bodo sprejeti v prihodnje, ter naj preveri, ali so skladni s pravnim redom Evropske unije, zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter s črko in duhom Pogodb;

| 3. | svojim pristojnim odborom naroča, naj zadevo spremljajo v sodelovanju z Beneško komisijo in Svetom Evrope ter naj ocenijo, ali so bila priporočila upoštevana in kako; |
| --- | --- |

3.

svojim pristojnim odborom naroča, naj zadevo spremljajo v sodelovanju z Beneško komisijo in Svetom Evrope ter naj ocenijo, ali so bila priporočila upoštevana in kako;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in generalnemu sekretarju OZN.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/21

---

Torek, 5. julij 2011Peto kohezijsko poročilo in strategija za kohezijsko politiko po letu 2013

P7_TA(2011)0316

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (2011/2035(INI))

2013/C 33 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" (KOM(2010)0642) (v nadaljnjem besedilu: sklepi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" (KOM(2010)0642) (v nadaljnjem besedilu: sklepi),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom "Vlaganje v prihodnost Evrope" z dne 9. novembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: 5. kohezijsko poročilo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom "Vlaganje v prihodnost Evrope" z dne 9. novembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: 5. kohezijsko poročilo),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII dela III, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII dela III,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1082/2006 z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1082/2006 z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1906/2006 z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1906/2006 z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2007 o posledicah prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2007 o posledicah prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o prihodnosti Evropskega socialnega sklada (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o prihodnosti Evropskega socialnega sklada (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom "Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije" (KOM(2004)0343) in sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom "Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope" (KOM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom "Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije" (KOM(2004)0343) in sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom "Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope" (KOM(2008)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0017),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 21. februarja 2011 o petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (06762/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 21. februarja 2011 o petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (06762/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. aprila 2011 o petem poročilu o koheziji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. aprila 2011 o petem poročilu o koheziji (15),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0222/2011),

| A. | ker kohezijska politika EU odločilno prispeva k opaznemu povečanju produktivnosti v vseh regijah Unije v preteklem in tekočem obdobju financiranja; ker je očitno, da naknadne ocene kažejo tudi na občutno zmanjšanje ekonomskih, socialnih in regionalnih razlik; ker ta razvoj pozitivno vpliva tudi na socialno varnost in naložbe v varstvo okolja, |
| --- | --- |

A.

ker kohezijska politika EU odločilno prispeva k opaznemu povečanju produktivnosti v vseh regijah Unije v preteklem in tekočem obdobju financiranja; ker je očitno, da naknadne ocene kažejo tudi na občutno zmanjšanje ekonomskih, socialnih in regionalnih razlik; ker ta razvoj pozitivno vpliva tudi na socialno varnost in naložbe v varstvo okolja,

| B. | ker je bila kohezijska politika ustvarjena kot nasprotje enotnega trga in za pospeševanje razvoja inovativne in solidarne Evrope, ki ščiti pred izzivi, povezanimi z globalizacijo, demografskimi spremembami ter varovanjem virov in ker je treba izkoristiti lokalne potenciale vseh regij, da se okrepita tako rast kot tudi regionalna in socialna kohezija, |
| --- | --- |

B.

ker je bila kohezijska politika ustvarjena kot nasprotje enotnega trga in za pospeševanje razvoja inovativne in solidarne Evrope, ki ščiti pred izzivi, povezanimi z globalizacijo, demografskimi spremembami ter varovanjem virov in ker je treba izkoristiti lokalne potenciale vseh regij, da se okrepita tako rast kot tudi regionalna in socialna kohezija,

| C. | ker je kohezijska politika za državljane izjemno pomembna, saj prinaša Evropo v vsakodnevno življenje ter zagotavlja njeno otipljivost in prepoznavnost v vsej EU, |
| --- | --- |

C.

ker je kohezijska politika za državljane izjemno pomembna, saj prinaša Evropo v vsakodnevno življenje ter zagotavlja njeno otipljivost in prepoznavnost v vsej EU,

| D. | ker sta se kohezijska in strukturna politika v kriznih razmerah izkazali kot prilagodljivi in sta lahko odločilno prispevali k različnim nacionalnim načrtom za oživitev gospodarstva in programom usposabljanja in ker je pomembno ohraniti to prilagodljivost, |
| --- | --- |

D.

ker sta se kohezijska in strukturna politika v kriznih razmerah izkazali kot prilagodljivi in sta lahko odločilno prispevali k različnim nacionalnim načrtom za oživitev gospodarstva in programom usposabljanja in ker je pomembno ohraniti to prilagodljivost,

| E. | ker evropska strukturna politika pomembno prispeva k premagovanju gospodarske in finančne krize, saj njena usmeritev v inovacije in odpravljanje razlik evropskim regijam odločilno spodbuja k izboljšanju infrastrukture, krepitvi regionalne inovativnosti ter okoljsko trajnostnemu razvoju, |
| --- | --- |

E.

ker evropska strukturna politika pomembno prispeva k premagovanju gospodarske in finančne krize, saj njena usmeritev v inovacije in odpravljanje razlik evropskim regijam odločilno spodbuja k izboljšanju infrastrukture, krepitvi regionalne inovativnosti ter okoljsko trajnostnemu razvoju,

| F. | ker se je usmeritev strukturnih skladov na cilje lizbonske strategije izkazala kot dobra, kar dokazujejo visoke stopnje odobritev za sprejem obveznosti pri ciljih "konvergenca" ter "regionalna konkurenčnost in zaposlovanje", in ker je 20 % projektov evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu z lizbonskimi cilji, |
| --- | --- |

F.

ker se je usmeritev strukturnih skladov na cilje lizbonske strategije izkazala kot dobra, kar dokazujejo visoke stopnje odobritev za sprejem obveznosti pri ciljih "konvergenca" ter "regionalna konkurenčnost in zaposlovanje", in ker je 20 % projektov evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu z lizbonskimi cilji,

| G. | ker je cilj teritorialnega sodelovanja spodbujati ozemlja in regije k sodelovanju, da bi se skupaj odzvali na skupne izzive, zmanjšali fizične, upravne in zakonske ovire, ki ovirajo to sodelovanje, ter omilili "učinek meje", |
| --- | --- |

G.

ker je cilj teritorialnega sodelovanja spodbujati ozemlja in regije k sodelovanju, da bi se skupaj odzvali na skupne izzive, zmanjšali fizične, upravne in zakonske ovire, ki ovirajo to sodelovanje, ter omilili "učinek meje",

| H. | ker delnega neuspeha lizbonske strategije ni povzročilo nezadostno izvajanje kohezijske politike ampak predvsem odsotnost upravljanja na več ravneh ter sprejemanja te strategije na regionalni in lokalni ravni, posledice finančne krize in pomanjkljivo izvajanje notranjega trga, premajhna proračunska disciplina in neprimerni makroekonomski okvirni pogoji v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

H.

ker delnega neuspeha lizbonske strategije ni povzročilo nezadostno izvajanje kohezijske politike ampak predvsem odsotnost upravljanja na več ravneh ter sprejemanja te strategije na regionalni in lokalni ravni, posledice finančne krize in pomanjkljivo izvajanje notranjega trga, premajhna proračunska disciplina in neprimerni makroekonomski okvirni pogoji v posameznih državah članicah;

| I. | ker so se stopnje napak in zloraba sredstev v zadnjih obdobjih financiranja občutno zmanjšale; ker je strukturna politika žal še naprej področje z visoko stopnjo takih nepravilnosti in ker nekatere države članice še vedno nimajo učinkovitih mehanizmov proti zlorabi sredstev in za izterjavo nepravilno izplačanih zneskov; ker se nepravilnosti iz malomarnosti ali namenoma ne sporočajo in ker je treba upoštevati, da je mogoče velik del napak kohezijske politike pripisati zakonskim zahtevam zunaj njenega okvira, na področjih, kot so javna naročila, okolje in državna pomoč, |
| --- | --- |

I.

ker so se stopnje napak in zloraba sredstev v zadnjih obdobjih financiranja občutno zmanjšale; ker je strukturna politika žal še naprej področje z visoko stopnjo takih nepravilnosti in ker nekatere države članice še vedno nimajo učinkovitih mehanizmov proti zlorabi sredstev in za izterjavo nepravilno izplačanih zneskov; ker se nepravilnosti iz malomarnosti ali namenoma ne sporočajo in ker je treba upoštevati, da je mogoče velik del napak kohezijske politike pripisati zakonskim zahtevam zunaj njenega okvira, na področjih, kot so javna naročila, okolje in državna pomoč,

| J. | ker se je obstoječi sistem ciljev kohezijske in strukturne politike (konvergenca, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko čezmejno sodelovanje) v kombinaciji z upravljanjem na več ravneh, horizontalnimi cilji in možnostjo načrtovanja na osnovi zanesljivega financiranja in sprejetega programskega obdobja (sedem let) na splošno izkazal kot dober, ker pa so nastale znatne zamude pri pripravi programa, ki so posledica predolgih finančnih in zakonodajnih pogajanj v postopku odločanja EU ter bistvenih sprememb pravil, ki veljajo za kohezijsko politiko, |
| --- | --- |

J.

ker se je obstoječi sistem ciljev kohezijske in strukturne politike (konvergenca, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko čezmejno sodelovanje) v kombinaciji z upravljanjem na več ravneh, horizontalnimi cilji in možnostjo načrtovanja na osnovi zanesljivega financiranja in sprejetega programskega obdobja (sedem let) na splošno izkazal kot dober, ker pa so nastale znatne zamude pri pripravi programa, ki so posledica predolgih finančnih in zakonodajnih pogajanj v postopku odločanja EU ter bistvenih sprememb pravil, ki veljajo za kohezijsko politiko,

| K. | ker trajna podpora in razvoj konvergenčnih regij pozitivno vplivata na njihovo tržno povpraševanje po blagu in storitvah, s tem pa so dokazano povezani pozitivni učinki tudi za bogatejše države EU, |
| --- | --- |

K.

ker trajna podpora in razvoj konvergenčnih regij pozitivno vplivata na njihovo tržno povpraševanje po blagu in storitvah, s tem pa so dokazano povezani pozitivni učinki tudi za bogatejše države EU,

| L. | ker regionalno-gospodarska in socialna neravnovesja, prikrajšanost, povezana z lego nekaterih regij (zlasti najbolj oddaljenih regij), ter posebne strukturne težave in potreba po prilagoditvi novim izzivom še naprej terjajo celovito in s sredstvi podprto kohezijsko politiko EU v vseh evropskih regijah; ker to zahteva tudi Lizbonska pogodba, |
| --- | --- |

L.

ker regionalno-gospodarska in socialna neravnovesja, prikrajšanost, povezana z lego nekaterih regij (zlasti najbolj oddaljenih regij), ter posebne strukturne težave in potreba po prilagoditvi novim izzivom še naprej terjajo celovito in s sredstvi podprto kohezijsko politiko EU v vseh evropskih regijah; ker to zahteva tudi Lizbonska pogodba,

| M. | ker kohezijska politika glede na njen strateški pomen za prihodnost ne sme postati prilagodljiva spremenljivka na prihodnjih pogajanjih o proračunu, |
| --- | --- |

M.

ker kohezijska politika glede na njen strateški pomen za prihodnost ne sme postati prilagodljiva spremenljivka na prihodnjih pogajanjih o proračunu,

Dodana vrednost in prednostni cilji kohezijske politike

| 1. | zahteva večji poudarek na evropski dodani vrednosti pri programih kohezijske in strukturne politike; meni, da je ta dodana vrednost v tem, da projekti EU prinesejo trajno ekonomsko, infrastrukturno, socialno in/ali ekološko izboljšanje statusa prikrajšanih, manj razvitih regij in tam, kjer tega ne bi bilo mogoče uresničiti brez evropskih spodbud; |
| --- | --- |

1.

zahteva večji poudarek na evropski dodani vrednosti pri programih kohezijske in strukturne politike; meni, da je ta dodana vrednost v tem, da projekti EU prinesejo trajno ekonomsko, infrastrukturno, socialno in/ali ekološko izboljšanje statusa prikrajšanih, manj razvitih regij in tam, kjer tega ne bi bilo mogoče uresničiti brez evropskih spodbud;

| 2. | ugotavlja, da imajo evropska sredstva dodano vrednost tudi takrat, ko projekti, financirani na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, prispevajo k doseganju vseevropskih ciljev na področjih evropskega povezovanja, gospodarske rasti, raziskav, varstva okolja, kulture, upravljanja virov, športa, demografskih sprememb, trajnostne energetske oskrbe, socialne kohezije ali čezmejnega razvoja in tega ne bi bilo mogoče uresničiti brez evropskih spodbud; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da imajo evropska sredstva dodano vrednost tudi takrat, ko projekti, financirani na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, prispevajo k doseganju vseevropskih ciljev na področjih evropskega povezovanja, gospodarske rasti, raziskav, varstva okolja, kulture, upravljanja virov, športa, demografskih sprememb, trajnostne energetske oskrbe, socialne kohezije ali čezmejnega razvoja in tega ne bi bilo mogoče uresničiti brez evropskih spodbud;

| 3. | meni, da je uresničevanje evropskih ciljev z decentraliziranim pristopom ter načelom upravljanja na več ravneh in deljenega upravljanja ena od najpomembnejših prednosti kohezijske politike in s tem dodana vrednost sama po sebi; meni, da se z upravljanjem na več ravneh z jasno opredeljenimi strukturami in odgovornostmi uresničuje načelo subsidiarnosti ter primerno priznava pomen regionalnih organov pri izvajanju kohezijske politike; poziva k nadaljnji krepitvi načela partnerstva in občutka pripadnosti udeleženih strani s sprejetjem podrobnih zavezujočih določb v teritorialnem paktu, ki bi ga sprejela vsaka država članica, da se zagotovi načrtovanje in izvajanje, ki bo bolj usmerjeno v rezultate; |
| --- | --- |

3.

meni, da je uresničevanje evropskih ciljev z decentraliziranim pristopom ter načelom upravljanja na več ravneh in deljenega upravljanja ena od najpomembnejših prednosti kohezijske politike in s tem dodana vrednost sama po sebi; meni, da se z upravljanjem na več ravneh z jasno opredeljenimi strukturami in odgovornostmi uresničuje načelo subsidiarnosti ter primerno priznava pomen regionalnih organov pri izvajanju kohezijske politike; poziva k nadaljnji krepitvi načela partnerstva in občutka pripadnosti udeleženih strani s sprejetjem podrobnih zavezujočih določb v teritorialnem paktu, ki bi ga sprejela vsaka država članica, da se zagotovi načrtovanje in izvajanje, ki bo bolj usmerjeno v rezultate;

| 4. | meni, da so preglednost v zvezi s kohezijsko politiko in njenim programskim ciklom, razporejanje odhodkov in dostop morebitnih upravičencev do sredstev iz strukturnih skladov do informacij bistveni pogoji za uresničevanje splošnih ciljev kohezijske politike, in da bi se morala preglednost zato uveljaviti kot vodilno načelo kohezijskega načrtovanja programov v vseh sektorjih in postopkov sprejemanja odločitev v naslednjem obdobju financiranje; poudarja, da je treba še naprej razkrivati podatke o upravičencih, zlasti na spletu, saj je to učinkovito sredstvo za izboljšanje preglednosti; |
| --- | --- |

4.

meni, da so preglednost v zvezi s kohezijsko politiko in njenim programskim ciklom, razporejanje odhodkov in dostop morebitnih upravičencev do sredstev iz strukturnih skladov do informacij bistveni pogoji za uresničevanje splošnih ciljev kohezijske politike, in da bi se morala preglednost zato uveljaviti kot vodilno načelo kohezijskega načrtovanja programov v vseh sektorjih in postopkov sprejemanja odločitev v naslednjem obdobju financiranje; poudarja, da je treba še naprej razkrivati podatke o upravičencih, zlasti na spletu, saj je to učinkovito sredstvo za izboljšanje preglednosti;

| 5. | meni, da so določbe o preglednosti (obveznost razkritja končnih upravičencev) nujen instrument tudi za strokovnjake, javnost in politike, da lahko preverijo, ali se strukturna sredstva uporabljajo v skladu z zastavljenimi cilji in zakoni; poziva k temu, da bi bil opis razen v jeziku države tudi v enem od treh delovnih jezikov (angleščina, nemščina ali francoščina), ter priporoča dodatno poenotenje zahtevanih informacij; |
| --- | --- |

5.

meni, da so določbe o preglednosti (obveznost razkritja končnih upravičencev) nujen instrument tudi za strokovnjake, javnost in politike, da lahko preverijo, ali se strukturna sredstva uporabljajo v skladu z zastavljenimi cilji in zakoni; poziva k temu, da bi bil opis razen v jeziku države tudi v enem od treh delovnih jezikov (angleščina, nemščina ali francoščina), ter priporoča dodatno poenotenje zahtevanih informacij;

| 6. | poudarja, da kljub trendu zmanjševanja razlik med regijami še naprej obstajajo velika neravnovesja, ki se v nekaterih državah članicah in med njimi celo povečujejo, ter da se mora kohezijska politika zato še naprej osredotočati na zmanjševanje razlik in izvajanje skladnega in trajnostnega razvoja v vseh evropskih regijah, ne glede na to, v kateri državi članici obstajajo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da kljub trendu zmanjševanja razlik med regijami še naprej obstajajo velika neravnovesja, ki se v nekaterih državah članicah in med njimi celo povečujejo, ter da se mora kohezijska politika zato še naprej osredotočati na zmanjševanje razlik in izvajanje skladnega in trajnostnega razvoja v vseh evropskih regijah, ne glede na to, v kateri državi članici obstajajo;

| 7. | priznava posebne potrebe regij, ki so zaradi svoje lege ali naravnega okolja še posebej prikrajšane; ponovno poziva države članice in Komisijo, naj za posebej prikrajšane vrste regij (najbolj oddaljene regije, zelo redko poseljene najsevernejše regije in otoške, gorske ali čezmejne regije), navedene v Lizbonski pogodbi, še naprej uporabljajo posebne oblike preferenc, če so učinkovite in prinašajo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

7.

priznava posebne potrebe regij, ki so zaradi svoje lege ali naravnega okolja še posebej prikrajšane; ponovno poziva države članice in Komisijo, naj za posebej prikrajšane vrste regij (najbolj oddaljene regije, zelo redko poseljene najsevernejše regije in otoške, gorske ali čezmejne regije), navedene v Lizbonski pogodbi, še naprej uporabljajo posebne oblike preferenc, če so učinkovite in prinašajo evropsko dodano vrednost;

| 8. | priznava poseben status in potrebe nekaterih regij zaradi njihove lege, demografskih sprememb ali posebnih omejitev, kot je njihovo naravno okolje, ter namenja posebno pozornost njihovemu potencialu; ponovno poziva k nadaljnji uporabi posebnih oblik preferenc, prožnosti in posebnih proračunskih sredstev za te vrste regij, zlasti tiste iz členov 349 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki so še posebej prikrajšane (kot so najbolj oddaljene regije, vključno z najbolj oddaljenimi podeželskimi območji, zelo redko poseljene najsevernejše regije, ki so med drugim prikrajšane zaradi velikih razdalj in razmer na severu, ter otoške, gorske in čezmejne regije), z ugodnejšimi pogoji za naložbe v te regije prek neposredne pomoči ali davčnih olajšav; poziva k preučitvi možnosti za ohranitev ali uvedbo nekaterih preferenc za te vrste regij, da se zagotovi njihovemu gospodarstvu prilagojena uporaba kohezijske politike in ustrezno upošteva pomen malih in srednjih podjetij ter potreba po konkurenčnosti in enakih možnostih, da bi lahko ta gospodarstva postala del notranjega trga EU; |
| --- | --- |

8.

priznava poseben status in potrebe nekaterih regij zaradi njihove lege, demografskih sprememb ali posebnih omejitev, kot je njihovo naravno okolje, ter namenja posebno pozornost njihovemu potencialu; ponovno poziva k nadaljnji uporabi posebnih oblik preferenc, prožnosti in posebnih proračunskih sredstev za te vrste regij, zlasti tiste iz členov 349 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki so še posebej prikrajšane (kot so najbolj oddaljene regije, vključno z najbolj oddaljenimi podeželskimi območji, zelo redko poseljene najsevernejše regije, ki so med drugim prikrajšane zaradi velikih razdalj in razmer na severu, ter otoške, gorske in čezmejne regije), z ugodnejšimi pogoji za naložbe v te regije prek neposredne pomoči ali davčnih olajšav; poziva k preučitvi možnosti za ohranitev ali uvedbo nekaterih preferenc za te vrste regij, da se zagotovi njihovemu gospodarstvu prilagojena uporaba kohezijske politike in ustrezno upošteva pomen malih in srednjih podjetij ter potreba po konkurenčnosti in enakih možnostih, da bi lahko ta gospodarstva postala del notranjega trga EU;

| 9. | poudarja, da bo Unija v globalni konkurenci konkurenčna samo, če bo lahko kohezijska politika v celoti izkoristila razvojne možnosti vseh regij, mestnih območij in mest ter omogočila dovolj prožen odziv na izzive in ozka grla, opredeljena v strategiji Evropa 2020; v zvezi s tem poudarja, da je treba ciljno usmerjeno uporabo sredstev strukturnih skladov s širšim teritorialnim pristopom izkoristiti za izravnavanje strukturnih pomanjkljivosti tudi v močnejših regijah; kljub temu poudarja, da kohezijska politika ni le orodje za izvedbo strategije EU 2020 in da bo nadaljnje osredotočanje na ključna načela kohezijske politike prispevalo k ohranjanju dosežkov te strategije tudi po koncu njenega izvajanja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo Unija v globalni konkurenci konkurenčna samo, če bo lahko kohezijska politika v celoti izkoristila razvojne možnosti vseh regij, mestnih območij in mest ter omogočila dovolj prožen odziv na izzive in ozka grla, opredeljena v strategiji Evropa 2020; v zvezi s tem poudarja, da je treba ciljno usmerjeno uporabo sredstev strukturnih skladov s širšim teritorialnim pristopom izkoristiti za izravnavanje strukturnih pomanjkljivosti tudi v močnejših regijah; kljub temu poudarja, da kohezijska politika ni le orodje za izvedbo strategije EU 2020 in da bo nadaljnje osredotočanje na ključna načela kohezijske politike prispevalo k ohranjanju dosežkov te strategije tudi po koncu njenega izvajanja;

| 10. | poudarja, da se mora kohezijska politika še naprej osredotočati na teritorialno kohezijo in da je Lizbonska pogodba slednjo dodala ciljema ekonomske in socialne kohezije; ugotavlja, da je ta cilj še naprej neločljivo povezan z izzivi ekonomske in socialne kohezije in da krepi evropsko dodano vrednost kohezijske politike; poudarja, da je teritorialna kohezija pomembna tudi na podregionalni ravni, zlasti v mestnih območjih (mestne četrti s težavami, nenadzorovano širjenje mest), in to celo v regijah, ki se štejejo za bogate; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se mora kohezijska politika še naprej osredotočati na teritorialno kohezijo in da je Lizbonska pogodba slednjo dodala ciljema ekonomske in socialne kohezije; ugotavlja, da je ta cilj še naprej neločljivo povezan z izzivi ekonomske in socialne kohezije in da krepi evropsko dodano vrednost kohezijske politike; poudarja, da je teritorialna kohezija pomembna tudi na podregionalni ravni, zlasti v mestnih območjih (mestne četrti s težavami, nenadzorovano širjenje mest), in to celo v regijah, ki se štejejo za bogate;

| 11. | meni, da so makroregionalne strategije, če so v njihovo upravljanje vključeni regionalni organi, velika priložnost za izkoriščanje oblik nadnacionalnih zmogljivosti, izboljšanje sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja in enotno spopadanje s skupnimi izzivi, kot so varstvo okolja ali uporaba virov in razvojnih zmogljivosti, kar omogoča bolj učinkovit, uravnotežen in trajnosten razvoj; opozarja, da je treba programe za teritorialno sodelovanje bolje povezati s teritorialnimi strategijami (kot so načrti regionalnega ter strategije in načrti lokalnega razvoja); meni, da bi se strukturni skladi EU z boljšo uskladitvijo obstoječih mehanizmov pomoči lahko uporabljali bolj usmerjeno, ne da bi to zahtevalo povečanje sredstev, namenjenih za ta področja medregionalnega sodelovanja; meni, da za te strategije ni treba ustvarjati novih instrumentov, finančnih virov ali struktur izvajanja ter da ne smejo vplivati na finančno pomoč, ki se zagotavlja regijam za razvojne projekte manjšega obsega; meni, da bi se za okrepitev povezav med kohezijsko in sosedsko politiko lahko uporabil makroregionalni pristop; spodbuja Komisijo in države članice, naj pri tem v večji meri upoštevajo teritorialno razsežnost Evropskega socialnega sklada, predvsem na področju dostopa do zaposlitve; |
| --- | --- |

11.

meni, da so makroregionalne strategije, če so v njihovo upravljanje vključeni regionalni organi, velika priložnost za izkoriščanje oblik nadnacionalnih zmogljivosti, izboljšanje sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja in enotno spopadanje s skupnimi izzivi, kot so varstvo okolja ali uporaba virov in razvojnih zmogljivosti, kar omogoča bolj učinkovit, uravnotežen in trajnosten razvoj; opozarja, da je treba programe za teritorialno sodelovanje bolje povezati s teritorialnimi strategijami (kot so načrti regionalnega ter strategije in načrti lokalnega razvoja); meni, da bi se strukturni skladi EU z boljšo uskladitvijo obstoječih mehanizmov pomoči lahko uporabljali bolj usmerjeno, ne da bi to zahtevalo povečanje sredstev, namenjenih za ta področja medregionalnega sodelovanja; meni, da za te strategije ni treba ustvarjati novih instrumentov, finančnih virov ali struktur izvajanja ter da ne smejo vplivati na finančno pomoč, ki se zagotavlja regijam za razvojne projekte manjšega obsega; meni, da bi se za okrepitev povezav med kohezijsko in sosedsko politiko lahko uporabil makroregionalni pristop; spodbuja Komisijo in države članice, naj pri tem v večji meri upoštevajo teritorialno razsežnost Evropskega socialnega sklada, predvsem na področju dostopa do zaposlitve;

| 12. | dvomi, da posebni operativni programi za funkcionalne geografske enote, kot so skupine organov, vključno z lokalnimi območji, morski bazeni ali povodja, prinašajo dodatno korist, zlasti kadar ni političnih organov (vključno z demokratično izvoljenimi), ki bi imeli zadostno pristojnost za njihovo izvajanje; namesto tega poziva k boljši uskladitvi makroregionalnih, velemestnih regionalnih ali okoljsko geografskih strategij na medvladni ravni in k ustreznemu upoštevanju teh funkcionalnih geografskih enot v nacionalnih operativnih programih, da se omogoči uporaba finančnih sredstev EU za medregionalne razvojne projekte; meni, da bi morali biti specifični operativni programi možnost v regijah, kjer izvajanje programov na podregionalni ravni ustvarja dodano vrednost v primerjavi z nacionalnimi in regionalnimi programi in kjer so politični organi za namene izvajanja oblikovala partnerstva; poziva, naj se na podlagi uredbe EZTS pri čezmejnih programih v oblikovanje operativnih programov vključijo tudi čezmejna združenja; |
| --- | --- |

12.

dvomi, da posebni operativni programi za funkcionalne geografske enote, kot so skupine organov, vključno z lokalnimi območji, morski bazeni ali povodja, prinašajo dodatno korist, zlasti kadar ni političnih organov (vključno z demokratično izvoljenimi), ki bi imeli zadostno pristojnost za njihovo izvajanje; namesto tega poziva k boljši uskladitvi makroregionalnih, velemestnih regionalnih ali okoljsko geografskih strategij na medvladni ravni in k ustreznemu upoštevanju teh funkcionalnih geografskih enot v nacionalnih operativnih programih, da se omogoči uporaba finančnih sredstev EU za medregionalne razvojne projekte; meni, da bi morali biti specifični operativni programi možnost v regijah, kjer izvajanje programov na podregionalni ravni ustvarja dodano vrednost v primerjavi z nacionalnimi in regionalnimi programi in kjer so politični organi za namene izvajanja oblikovala partnerstva; poziva, naj se na podlagi uredbe EZTS pri čezmejnih programih v oblikovanje operativnih programov vključijo tudi čezmejna združenja;

| 13. | poudarja ključno vlogo mestnih območij in regij, vključno z glavnimi mesti in njihovimi regijami, za doseganje ekonomskih, ekoloških in socialnih ciljev strategije Evropa 2020; podpira dinamični proces, ki se je začel v prejšnjem programskem obdobju v korist celovitih programov za mestna okolja, in poudarja pomen preskusov, ki se izvajajo; poziva k podpori vzorčnih idej in projektov na podlagi celostnih lokalnih razvojnih načrtov ter vzajemno koristno okrepljeno povezavanje mest in podeželja, ki je funkcionalno povezano z mesti; meni, da je boljša kohezija med temi območji posebej pomembna za reševanje težav tistih, kjer živijo prikrajšane skupnosti; pri tem poudarja, da največje družbenogospodarske razlike pogosto obstajajo v mestih ter da je mogoče mesta s prikrajšanimi in revnimi območji najti tudi v bogatih regijah; |
| --- | --- |

13.

poudarja ključno vlogo mestnih območij in regij, vključno z glavnimi mesti in njihovimi regijami, za doseganje ekonomskih, ekoloških in socialnih ciljev strategije Evropa 2020; podpira dinamični proces, ki se je začel v prejšnjem programskem obdobju v korist celovitih programov za mestna okolja, in poudarja pomen preskusov, ki se izvajajo; poziva k podpori vzorčnih idej in projektov na podlagi celostnih lokalnih razvojnih načrtov ter vzajemno koristno okrepljeno povezavanje mest in podeželja, ki je funkcionalno povezano z mesti; meni, da je boljša kohezija med temi območji posebej pomembna za reševanje težav tistih, kjer živijo prikrajšane skupnosti; pri tem poudarja, da največje družbenogospodarske razlike pogosto obstajajo v mestih ter da je mogoče mesta s prikrajšanimi in revnimi območji najti tudi v bogatih regijah;

| 14. | poudarja, da lahko mesta kot središča in gonilne sile rasti odločilno prispevajo k razvoju posamezne regije; hkrati poudarja, da bi morala imeti podeželska naselja v ta namen možnost sodelovati v celovitih rešitvah za posamezne funkcionalne geografske enote s spodbujanjem partnerstev in omrežij; poudarja posebne izzive večjih mestnih središč zaradi celovitosti njihovih socialnih, gospodarskih in okoljskih nalog; v zvezi s tem meni, da endogene možnosti podeželskih in primestnih območij omogočajo razvoj, čeprav ne le v bližini aglomeracij in velikih mest; poleg tega opozarja na možnosti za gospodarski razvoj posebej prikrajšanih regij z ustreznim izkoriščanjem in podpiranjem endogenih možnosti podeželskih območij, vključno z njihovim okoljskim in kulturnim bogastvom; meni tudi, da je treba v strukturni in kohezijski politiki obravnavati partnerstva med mesti in podeželjem bolj z vidika zagotavljanja enakih pogojev za razvoj podeželskih območij in kakovost življenja v njih ob upoštevanju socialnih in ekonomskih dejavnikov; poziva države članice, naj glede na dinamični vpliv mest na gospodarski razvoj regij ter spodbujanje gospodarstva v okoliških podeželskih območjih zagotovijo potrebne vire za izvajanje potrebnih projektov v mestih in predmestjih; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da lahko mesta kot središča in gonilne sile rasti odločilno prispevajo k razvoju posamezne regije; hkrati poudarja, da bi morala imeti podeželska naselja v ta namen možnost sodelovati v celovitih rešitvah za posamezne funkcionalne geografske enote s spodbujanjem partnerstev in omrežij; poudarja posebne izzive večjih mestnih središč zaradi celovitosti njihovih socialnih, gospodarskih in okoljskih nalog; v zvezi s tem meni, da endogene možnosti podeželskih in primestnih območij omogočajo razvoj, čeprav ne le v bližini aglomeracij in velikih mest; poleg tega opozarja na možnosti za gospodarski razvoj posebej prikrajšanih regij z ustreznim izkoriščanjem in podpiranjem endogenih možnosti podeželskih območij, vključno z njihovim okoljskim in kulturnim bogastvom; meni tudi, da je treba v strukturni in kohezijski politiki obravnavati partnerstva med mesti in podeželjem bolj z vidika zagotavljanja enakih pogojev za razvoj podeželskih območij in kakovost življenja v njih ob upoštevanju socialnih in ekonomskih dejavnikov; poziva države članice, naj glede na dinamični vpliv mest na gospodarski razvoj regij ter spodbujanje gospodarstva v okoliških podeželskih območjih zagotovijo potrebne vire za izvajanje potrebnih projektov v mestih in predmestjih;

| 15. | zavrača uporabo obveznih kvot zlasti za nacionalne dodelitve sredstev programov ESS/ESRR, lokalni razvoj in razvoj mest, podeželska območja in druge vrste prostorskih aglomeracij ali funkcionalnih območij, saj bi to zagotavljalo večjo kritično maso posegov; meni, da je obvezna določitev upravičenih mestnih in drugih območij že v operativnih programih možnost, ki bi jo bilo treba prednostno uporabljati, kadar ta način zagotavlja dodano vrednost in koncentracijo intenzivnosti pomoči, ter da se je treba o tem pogajati na podlagi načel upravljanja na več ravneh; meni, da je treba državam članicam in regijam pri tem dodeliti večjo odgovornost pri izvedbi konkurenčnih javnih natečajev, ki bodo upoštevali uspešnost; |
| --- | --- |

15.

zavrača uporabo obveznih kvot zlasti za nacionalne dodelitve sredstev programov ESS/ESRR, lokalni razvoj in razvoj mest, podeželska območja in druge vrste prostorskih aglomeracij ali funkcionalnih območij, saj bi to zagotavljalo večjo kritično maso posegov; meni, da je obvezna določitev upravičenih mestnih in drugih območij že v operativnih programih možnost, ki bi jo bilo treba prednostno uporabljati, kadar ta način zagotavlja dodano vrednost in koncentracijo intenzivnosti pomoči, ter da se je treba o tem pogajati na podlagi načel upravljanja na več ravneh; meni, da je treba državam članicam in regijam pri tem dodeliti večjo odgovornost pri izvedbi konkurenčnih javnih natečajev, ki bodo upoštevali uspešnost;

| 16. | poudarja, da v strukturni in kohezijski politiki ne sme priti do enostranskega dajanja prednosti posameznim vrstam regij; zahteva, naj se partnerstva med mesti in podeželjem obravnavajo v tesnejši povezavi s socialnim, ekonomskim in okoljskim okvirom; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da v strukturni in kohezijski politiki ne sme priti do enostranskega dajanja prednosti posameznim vrstam regij; zahteva, naj se partnerstva med mesti in podeželjem obravnavajo v tesnejši povezavi s socialnim, ekonomskim in okoljskim okvirom;

| 17. | poudarja, da bi morala strukturna in kohezijska pomoč upoštevati tudi izobraževalne, kulturne in družbenopolitične izzive iz strategije Evropa 2020, hkrati pa ne odstopati od vseobsegajočega cilja EU glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kot je določeno v Pogodbi in spoštovati načelo subsidiarnosti; vendar meni, da je evropeizacija ustreznih političnih področij na celotnem ozemlju iz finančnih razlogov obsojena na neuspeh; zato zahteva nadaljnji razvoj lokalnih pristopov k lokalnemu razvoju, ki bi služili kot vzor in hkrati upoštevali obsoječe nacionalne in regionalne pristojnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi morala strukturna in kohezijska pomoč upoštevati tudi izobraževalne, kulturne in družbenopolitične izzive iz strategije Evropa 2020, hkrati pa ne odstopati od vseobsegajočega cilja EU glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kot je določeno v Pogodbi in spoštovati načelo subsidiarnosti; vendar meni, da je evropeizacija ustreznih političnih področij na celotnem ozemlju iz finančnih razlogov obsojena na neuspeh; zato zahteva nadaljnji razvoj lokalnih pristopov k lokalnemu razvoju, ki bi služili kot vzor in hkrati upoštevali obsoječe nacionalne in regionalne pristojnosti;

| 18. | prav tako poudarja, da kohezijska politika ne more biti gonilna sila ali instrument za reševanje sektorskih vprašanj, kot so politike za raziskave in razvoj, industrijske inovacije in boj proti podnebnim spremembam, saj bi to pomenilo odmik od prvotnega cilja kohezijske politike in omejilo njeno vlogo pri spodbujanju razvojnih možnosti regij, ki so bistvene za približevanje najbolj prikrajšanih regij najrazvitejšim regijam; |
| --- | --- |

18.

prav tako poudarja, da kohezijska politika ne more biti gonilna sila ali instrument za reševanje sektorskih vprašanj, kot so politike za raziskave in razvoj, industrijske inovacije in boj proti podnebnim spremembam, saj bi to pomenilo odmik od prvotnega cilja kohezijske politike in omejilo njeno vlogo pri spodbujanju razvojnih možnosti regij, ki so bistvene za približevanje najbolj prikrajšanih regij najrazvitejšim regijam;

| 19. | glede na potreben prehod k obnovljivim virom energije in razprave o podnebju zahteva večji prispevek kohezijske politike k hitremu razvoju okoljske tehnologije in obnovljivih virov; meni, da je to ena od prednostnih nalog, če je pri programih na voljo dovolj sredstev in če osredotočenost na obnovljive vire energije ustvarja dodano vrednost EU na podlagi načrtov za decentralizirane energetske rešitve z učinkovitimi tehnologijami za skladiščenje v regijah; se zavzema za izkoriščanje zmogljivosti regionalnega gospodarstva na tem področju; |
| --- | --- |

19.

glede na potreben prehod k obnovljivim virom energije in razprave o podnebju zahteva večji prispevek kohezijske politike k hitremu razvoju okoljske tehnologije in obnovljivih virov; meni, da je to ena od prednostnih nalog, če je pri programih na voljo dovolj sredstev in če osredotočenost na obnovljive vire energije ustvarja dodano vrednost EU na podlagi načrtov za decentralizirane energetske rešitve z učinkovitimi tehnologijami za skladiščenje v regijah; se zavzema za izkoriščanje zmogljivosti regionalnega gospodarstva na tem področju;

| 20. | vidi možnosti, da se s strukturnimi skladi podprejo naložbe v specifično energetsko infrastrukturo, vendar mora biti taka pomoč na voljo le v regijah, v katerih so iz političnih ali geografskih razlogov tržnoekonomske rešitve energetske oskrbe znatno omejene; poleg tega zahteva, naj se podpora iz strukturnih skladov vedno povezuje s krepitvijo notranjega energetskega trga in varnosti oskrbe ter z načelom upravljanja na več ravneh pri ravnanju z viri; |
| --- | --- |

20.

vidi možnosti, da se s strukturnimi skladi podprejo naložbe v specifično energetsko infrastrukturo, vendar mora biti taka pomoč na voljo le v regijah, v katerih so iz političnih ali geografskih razlogov tržnoekonomske rešitve energetske oskrbe znatno omejene; poleg tega zahteva, naj se podpora iz strukturnih skladov vedno povezuje s krepitvijo notranjega energetskega trga in varnosti oskrbe ter z načelom upravljanja na več ravneh pri ravnanju z viri;

| 21. | meni tudi, da je kohezijska politika odgovorna za nujno premostitev vrzeli in zmanjševanje ozkih grl v osrednjem vseevropskem omrežju pomembnih evropskih prometnih poti, zlasti mejnih regijah, ki so bile pri tem doslej močno zapostavljene; |
| --- | --- |

21.

meni tudi, da je kohezijska politika odgovorna za nujno premostitev vrzeli in zmanjševanje ozkih grl v osrednjem vseevropskem omrežju pomembnih evropskih prometnih poti, zlasti mejnih regijah, ki so bile pri tem doslej močno zapostavljene;

| 22. | poudarja, da imajo vseevropska prometna omrežja odločilno vlogo pri koheziji evropskih regij, zato je treba zlasti v obmejnih in najbolj oddaljenih regijah okrepiti izgradnjo infrastrukture vseevropskih omrežij, pomorskih avtocest in klasificiranih evropskih poti ter dostop do njih; poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje zadostnih finančnih sredstev in pravočasno izvedbo prednostnih projektov vseevropskega prometnega omrežja; predlaga, da se čezmejna "infrastruktura" v nekaterih primerih obravnava kot prednostni projekt, ki je upravičen do sredstev v povezavi s cilji 1, 2 in 3, ter zahteva, da ima regionalna raven obvezno pravico, da prva poda predlog za to vrsto ukrepov, ter da mejne regije in lokalni organi enakopravno sodelujejo pri načrtovanju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da imajo vseevropska prometna omrežja odločilno vlogo pri koheziji evropskih regij, zato je treba zlasti v obmejnih in najbolj oddaljenih regijah okrepiti izgradnjo infrastrukture vseevropskih omrežij, pomorskih avtocest in klasificiranih evropskih poti ter dostop do njih; poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje zadostnih finančnih sredstev in pravočasno izvedbo prednostnih projektov vseevropskega prometnega omrežja; predlaga, da se čezmejna "infrastruktura" v nekaterih primerih obravnava kot prednostni projekt, ki je upravičen do sredstev v povezavi s cilji 1, 2 in 3, ter zahteva, da ima regionalna raven obvezno pravico, da prva poda predlog za to vrsto ukrepov, ter da mejne regije in lokalni organi enakopravno sodelujejo pri načrtovanju;

| 23. | spodbuja uporabo nacionalnih virov, saj ustvarjajo taki ukrepi dodano vrednost v smislu krepitve regionalne konvergence, teritorialne kohezije in razvojnih dejavnosti, kot je turizem, kar je pomembno za oddaljene, npr. otoške regije; |
| --- | --- |

23.

spodbuja uporabo nacionalnih virov, saj ustvarjajo taki ukrepi dodano vrednost v smislu krepitve regionalne konvergence, teritorialne kohezije in razvojnih dejavnosti, kot je turizem, kar je pomembno za oddaljene, npr. otoške regije;

| 24. | podpira gospodarski razvoj in zaposlovanje v malih, srednjih in mikropodjetjih; zato zahteva, da se temeljni načeli evropskega akta za mala podjetja, tj. "najprej pomisli na male" in "samo enkrat", obravnavata kot eden od temeljev kohezijske politike, ter meni, da bi države članice in regije morale uporabljati ti načeli pri opredeljevanju svojih operativnih programov; |
| --- | --- |

24.

podpira gospodarski razvoj in zaposlovanje v malih, srednjih in mikropodjetjih; zato zahteva, da se temeljni načeli evropskega akta za mala podjetja, tj. "najprej pomisli na male" in "samo enkrat", obravnavata kot eden od temeljev kohezijske politike, ter meni, da bi države članice in regije morale uporabljati ti načeli pri opredeljevanju svojih operativnih programov;

Ciljne strukture in okvir načrtovanja programov

| 25. | poudarja, da so temelji strategije Evropa 2020 (inovacije, izobraževanje in usposabljanje, energija, okolje, zaposlovanje, konkurenčnost, kvalifikacije, odpravljanje revščine) že sestavni del kohezijske in strukturne politike; meni, da je mogoče izzive strategije Evropa 2020 zlahka vključiti v preizkušene tri ciljne strukture (konvergenčnost, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje); |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so temelji strategije Evropa 2020 (inovacije, izobraževanje in usposabljanje, energija, okolje, zaposlovanje, konkurenčnost, kvalifikacije, odpravljanje revščine) že sestavni del kohezijske in strukturne politike; meni, da je mogoče izzive strategije Evropa 2020 zlahka vključiti v preizkušene tri ciljne strukture (konvergenčnost, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje);

| 26. | poudarja, da lahko naložbe v inovacije in izobraževanje spodbujajo rast; vendar poudarja, da morajo primerna infrastruktura (promet, širokopasovni internet, energija) in ustrezne institucije (uravnotežena mešanica javnih naložb in fiskalne konsolidacije pri makroekonomskih ukrepih, storitve e-uprave, čezmejno učenje) nuditi učinkovito podporo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da lahko naložbe v inovacije in izobraževanje spodbujajo rast; vendar poudarja, da morajo primerna infrastruktura (promet, širokopasovni internet, energija) in ustrezne institucije (uravnotežena mešanica javnih naložb in fiskalne konsolidacije pri makroekonomskih ukrepih, storitve e-uprave, čezmejno učenje) nuditi učinkovito podporo;

| 27. | meni, da je treba tudi razvoj osnovne infrastrukture šteti za skladno s cilji strategije Evropa 2020, ker šele konkurenčna prometna, energetska in komunikacijska omrežja ter infrastrukture za odstranjevanje odpadkov konvergenčnim regijam omogočajo, da sodelujejo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 – zato morajo ti cilji prav za šibkejše in najbolj prikrajšane regije dopuščati nekaj prožnosti pri njihovi razlagi; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba tudi razvoj osnovne infrastrukture šteti za skladno s cilji strategije Evropa 2020, ker šele konkurenčna prometna, energetska in komunikacijska omrežja ter infrastrukture za odstranjevanje odpadkov konvergenčnim regijam omogočajo, da sodelujejo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 – zato morajo ti cilji prav za šibkejše in najbolj prikrajšane regije dopuščati nekaj prožnosti pri njihovi razlagi;

| 28. | poudarja, da je Evropski socialni sklad najpomembnejši instrument za izvajanje socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 in da lahko znatno prispeva k izpolnitvi osrednjih prednostnih nalog te strategije in sicer glede zaposlovanja, prehoda na trajnostno gospodarstvo, zmanjšanja števila osipnikov, boja proti revščini, diskriminaciji in socialni izključenosti ter iskanju rešitve za različne socialne razmere, v katerih se znajdejo ljudje; pri tem poudarja, da bi v analizi prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti poleg BDP koristili tudi drugi družbeni kazalniki; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je Evropski socialni sklad najpomembnejši instrument za izvajanje socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 in da lahko znatno prispeva k izpolnitvi osrednjih prednostnih nalog te strategije in sicer glede zaposlovanja, prehoda na trajnostno gospodarstvo, zmanjšanja števila osipnikov, boja proti revščini, diskriminaciji in socialni izključenosti ter iskanju rešitve za različne socialne razmere, v katerih se znajdejo ljudje; pri tem poudarja, da bi v analizi prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti poleg BDP koristili tudi drugi družbeni kazalniki;

| 29. | meni, da je Evropski socialni sklad bistvenega pomena za kohezijsko politiko in da lahko poveča tudi njen prispevek k doseganju ciljev strategije EU 2020, tudi na področju trajnostne rasti, kjer lahko mala in srednja podjetja podpira pri ustvarjanju zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

29.

meni, da je Evropski socialni sklad bistvenega pomena za kohezijsko politiko in da lahko poveča tudi njen prispevek k doseganju ciljev strategije EU 2020, tudi na področju trajnostne rasti, kjer lahko mala in srednja podjetja podpira pri ustvarjanju zelenih delovnih mest;

| 30. | meni, da je boj proti diskriminaciji na trgu dela, najsibo na osnovi spola, spolne usmerjenosti, narodnosti, starosti, invalidnosti ali kraja prebivališča, ključnega pomena za spodbujanje dejanskih enakih možnosti; ugotavlja, da je povečanje stopnje zaposlenosti žensk ključnega pomena za doseganje ciljev zaposlovanja iz strategije EU 2020 in da je v ta namen treba odpraviti vse ovire za udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

30.

meni, da je boj proti diskriminaciji na trgu dela, najsibo na osnovi spola, spolne usmerjenosti, narodnosti, starosti, invalidnosti ali kraja prebivališča, ključnega pomena za spodbujanje dejanskih enakih možnosti; ugotavlja, da je povečanje stopnje zaposlenosti žensk ključnega pomena za doseganje ciljev zaposlovanja iz strategije EU 2020 in da je v ta namen treba odpraviti vse ovire za udeležbo žensk na trgu dela;

| 31. | meni, da mora biti BDP še naprej osrednje merilo za določitev območij, ki so upravičena do najvišje podpore (kjer je BDP na prebivalca nižji od 75 % povprečja v EU), in po potrebi kohezijskih držav (kjer je BNP na prebivalca nižji od 90 % povprečja v EU); meni, da morajo imeti pristojni nacionalni in regionalni organi možnost, da na ustrezni ravni odločanja za vsak cilj in tako, da se odražajo geografske koncentracije, uporabijo dodatne kazalnike, sprejete v pogodbah o razvojnih in naložbenih partnerstvih, s katerimi lahko ocenijo socialne, ekonomske, okoljske, demografske in geografske izzive, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

31.

meni, da mora biti BDP še naprej osrednje merilo za določitev območij, ki so upravičena do najvišje podpore (kjer je BDP na prebivalca nižji od 75 % povprečja v EU), in po potrebi kohezijskih držav (kjer je BNP na prebivalca nižji od 90 % povprečja v EU); meni, da morajo imeti pristojni nacionalni in regionalni organi možnost, da na ustrezni ravni odločanja za vsak cilj in tako, da se odražajo geografske koncentracije, uporabijo dodatne kazalnike, sprejete v pogodbah o razvojnih in naložbenih partnerstvih, s katerimi lahko ocenijo socialne, ekonomske, okoljske, demografske in geografske izzive, s katerimi se soočajo;

| 32. | zahteva, naj bo kohezijska politika v skladu z Lizbonsko pogodbo še naprej osredotočena predvsem na najbolj zaostale regije; poudarja, da je treba v okviru cilja 1 (konvergenčnost) najbolj prikrajšanim regijam dodeliti primeren delež, ki bo sorazmeren z težo njihovih razvojnih težav; |
| --- | --- |

32.

zahteva, naj bo kohezijska politika v skladu z Lizbonsko pogodbo še naprej osredotočena predvsem na najbolj zaostale regije; poudarja, da je treba v okviru cilja 1 (konvergenčnost) najbolj prikrajšanim regijam dodeliti primeren delež, ki bo sorazmeren z težo njihovih razvojnih težav;

| 33. | poziva, naj se za regije, ki tudi v več programskih obdobjih kljub največji podpori niso mogle doseči omembe vrednega izboljšanja svojega gospodarskega, socialnega in okoljskega položaja, omejijo obdobja upravičenosti; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se za regije, ki tudi v več programskih obdobjih kljub največji podpori niso mogle doseči omembe vrednega izboljšanja svojega gospodarskega, socialnega in okoljskega položaja, omejijo obdobja upravičenosti;

| 34. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog za trajanje naslednjega programskega obdobja, ki bo zagotavljalo prilagodljivo, trdno in sorazmerno prehodno pomoč za regije, ki ne spadajo več pod cilj konvergence, da se rešijo razmere v vsaki od njih, ter za regije z BDP med 75 % in 90 % povprečja v EU, v obliki vmesne kategorije, da se prepreči različna obravnava regij kljub podobnim razmeram; meni,da bi morala ta posebna ureditev nadomestiti sedanji sistem postopne odprave in postopne uvedbe ter tako vzpostaviti pravičen sistem, ki bo bolje odpravljal negativne učinke gospodarske in finančne krize na regije, hkrati pa krepil pravico in solidarnost, ki sta temeljni vrednoti kohezijske politike; poudarja, da prehodni ukrepi za naslednje programsko obdobje ne bi smeli nastati na račun sedanjih konvergenčnih (cilj 1) in konkurenčnih (cilj 2) regij ali cilja evropskega teritorialnega sodelovanja (cilj 3); |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog za trajanje naslednjega programskega obdobja, ki bo zagotavljalo prilagodljivo, trdno in sorazmerno prehodno pomoč za regije, ki ne spadajo več pod cilj konvergence, da se rešijo razmere v vsaki od njih, ter za regije z BDP med 75 % in 90 % povprečja v EU, v obliki vmesne kategorije, da se prepreči različna obravnava regij kljub podobnim razmeram; meni,da bi morala ta posebna ureditev nadomestiti sedanji sistem postopne odprave in postopne uvedbe ter tako vzpostaviti pravičen sistem, ki bo bolje odpravljal negativne učinke gospodarske in finančne krize na regije, hkrati pa krepil pravico in solidarnost, ki sta temeljni vrednoti kohezijske politike; poudarja, da prehodni ukrepi za naslednje programsko obdobje ne bi smeli nastati na račun sedanjih konvergenčnih (cilj 1) in konkurenčnih (cilj 2) regij ali cilja evropskega teritorialnega sodelovanja (cilj 3);

| 35. | poziva h krepitvi horizontalno usmerjenega cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje), da se dosežejo rezultati pri omejenem številu prednostnih nalog EU, kot je podpora malim in srednjim podjetjem, zelene inovacije, lokalna gospodarstva, izobraževanje in usposabljanje, infrastruktura, trajnostna mobilnost, obnovljive energije in energetska oskrba, učinkovitost virov in socialna vključenost; poudarja, da je treba ohraniti in nadalje razvijati uveljavljeni sistem, ki zagotavlja, da lahko bolj razvite regije odstranjujejo regionalne strukturne pomanjkljivosti, zmanjšujejo teritorialne razlike, prispevajo k skupnim evropskim ciljem in premagajo prihodnje izzive z uporabo struktur, ki se lahko prilagajajo glede na spremenjene razmere, med drugim tudi inovacijskih grozdov in razpisov za financiranje teh regij; poziva k uvedbi dodatnih ukrepov za območja, ki so jih močno prizadele strukturne spremembe, kar lahko prispeva k izboljšanju družbenoekonomskih razmer in infrastrukturega položaja; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti strategije dovolj prilagodljive, da bodo omogočale odpravljanje težav in upoštevanje posebnosti vsake posamezne regije; |
| --- | --- |

35.

poziva h krepitvi horizontalno usmerjenega cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje), da se dosežejo rezultati pri omejenem številu prednostnih nalog EU, kot je podpora malim in srednjim podjetjem, zelene inovacije, lokalna gospodarstva, izobraževanje in usposabljanje, infrastruktura, trajnostna mobilnost, obnovljive energije in energetska oskrba, učinkovitost virov in socialna vključenost; poudarja, da je treba ohraniti in nadalje razvijati uveljavljeni sistem, ki zagotavlja, da lahko bolj razvite regije odstranjujejo regionalne strukturne pomanjkljivosti, zmanjšujejo teritorialne razlike, prispevajo k skupnim evropskim ciljem in premagajo prihodnje izzive z uporabo struktur, ki se lahko prilagajajo glede na spremenjene razmere, med drugim tudi inovacijskih grozdov in razpisov za financiranje teh regij; poziva k uvedbi dodatnih ukrepov za območja, ki so jih močno prizadele strukturne spremembe, kar lahko prispeva k izboljšanju družbenoekonomskih razmer in infrastrukturega položaja; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti strategije dovolj prilagodljive, da bodo omogočale odpravljanje težav in upoštevanje posebnosti vsake posamezne regije;

| 36. | zahteva ukrepe, ki bodo zagotavljali, da bodo lahko bolj razvite regije posodabljale svoj družbeni in gospodarski kapital, in ki se bodo osredotočali na posamezna območja revščine in neprimernega gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

36.

zahteva ukrepe, ki bodo zagotavljali, da bodo lahko bolj razvite regije posodabljale svoj družbeni in gospodarski kapital, in ki se bodo osredotočali na posamezna območja revščine in neprimernega gospodarskega razvoja;

| 37. | je trdno prepričan, da je treba cilj 3 (evropsko teritorialno sodelovanje) na vseh notranjih mejah EU in v njegovih treh razsežnostih (čezmejno, medregionalno in čeznacionalno sodelovanje) okrepiti, in zahteva, naj se ustrezni delež strukturnih skladov poviša na 7 %; zahteva, naj se sredstva za vsak posamezen program teritorialnega sodelovanja dodeljujejo na podlagi usklajenih meril, da bi se strateško in celostno odzvali na potrebe in posebnosti vsakega zadevnega geografskega ozemlja in območja; poudarja vlogo obmejnih regij za dosego ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba izboljšati usklajenost vseevropskih omrežij, zlasti prometnih in energetskih, ter čezmejne infrastrukture, da se povečajo subvencije za omrežja, ki so v skladu z evropskimi prednostnimi nalogami, in zahteva ustrezno povečanje sredstev za vse obmejne regije; poziva k poenostavitvi izvedbenih predpisov, ki veljajo za programe v okviru cilja 3, na podlagi načela sorazmernosti, ter k pripravi skupnih pravil za upravičenost, kar so pogoji za povečanje učinkovitosti in prepoznavnosti teh programov; poudarja, da je treba vključevati tiste, ki sprejemajo odločitve na lokalni ravni, saj lahko programi zaživijo samo ob tem zagotovilu; |
| --- | --- |

37.

je trdno prepričan, da je treba cilj 3 (evropsko teritorialno sodelovanje) na vseh notranjih mejah EU in v njegovih treh razsežnostih (čezmejno, medregionalno in čeznacionalno sodelovanje) okrepiti, in zahteva, naj se ustrezni delež strukturnih skladov poviša na 7 %; zahteva, naj se sredstva za vsak posamezen program teritorialnega sodelovanja dodeljujejo na podlagi usklajenih meril, da bi se strateško in celostno odzvali na potrebe in posebnosti vsakega zadevnega geografskega ozemlja in območja; poudarja vlogo obmejnih regij za dosego ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba izboljšati usklajenost vseevropskih omrežij, zlasti prometnih in energetskih, ter čezmejne infrastrukture, da se povečajo subvencije za omrežja, ki so v skladu z evropskimi prednostnimi nalogami, in zahteva ustrezno povečanje sredstev za vse obmejne regije; poziva k poenostavitvi izvedbenih predpisov, ki veljajo za programe v okviru cilja 3, na podlagi načela sorazmernosti, ter k pripravi skupnih pravil za upravičenost, kar so pogoji za povečanje učinkovitosti in prepoznavnosti teh programov; poudarja, da je treba vključevati tiste, ki sprejemajo odločitve na lokalni ravni, saj lahko programi zaživijo samo ob tem zagotovilu;

| 38. | meni, da so evropska združenja za teritorialno sodelovanje edinstven in dragocen instrument za teritorialno upravljanje, ki ustreza potrebam po strukturiranem sodelovanju in ki ga je treba spodbujati kot orodje za vzpostavitev sistemov čezmejnega upravljanja in za zagotavljanje pripadnosti različnim politikam na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

38.

meni, da so evropska združenja za teritorialno sodelovanje edinstven in dragocen instrument za teritorialno upravljanje, ki ustreza potrebam po strukturiranem sodelovanju in ki ga je treba spodbujati kot orodje za vzpostavitev sistemov čezmejnega upravljanja in za zagotavljanje pripadnosti različnim politikam na regionalni in lokalni ravni;

| 39. | zavrača vse predloge nacionalizacije ali sektorizacije kohezijske politike; meni, da bi novi tematski skladi (podnebje, energija in promet) spodkopali preizkušeno načelo deljenega upravljanja in celovitih razvojnih programov ter ogrozili razpoložljive sinergije in učinkovitost posegov ter s tem regionalno sodelovanje pri izvajanju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

39.

zavrača vse predloge nacionalizacije ali sektorizacije kohezijske politike; meni, da bi novi tematski skladi (podnebje, energija in promet) spodkopali preizkušeno načelo deljenega upravljanja in celovitih razvojnih programov ter ogrozili razpoložljive sinergije in učinkovitost posegov ter s tem regionalno sodelovanje pri izvajanju ciljev strategije Evropa 2020;

| 40. | vztraja, da mora Evropski socialni sklad ostati del kohezijske politike, saj je samo tako mogoče razviti in izvajati celovite strategije za reševanje gospodarskih in družbenih težav; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da mora Evropski socialni sklad ostati del kohezijske politike, saj je samo tako mogoče razviti in izvajati celovite strategije za reševanje gospodarskih in družbenih težav;

| 41. | podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za močnejši, učinkovitejši in prepoznavnejši Evropski socialni sklad; zato poziva Komisijo in države članice, naj se pri svojih pogajanjih sporazumejo o nujnem znesku, ki ga mora Evropski socialni sklad prispevati v strukturne sklade; |
| --- | --- |

41.

podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za močnejši, učinkovitejši in prepoznavnejši Evropski socialni sklad; zato poziva Komisijo in države članice, naj se pri svojih pogajanjih sporazumejo o nujnem znesku, ki ga mora Evropski socialni sklad prispevati v strukturne sklade;

| 42. | meni, da je treba učinkovitost Evropskega socialnega sklada okrepiti zlasti s spodbudami in ne s sankcijami; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba učinkovitost Evropskega socialnega sklada okrepiti zlasti s spodbudami in ne s sankcijami;

| 43. | poudarja, da je gospodarska kriza dodatno povečala nujno potrebo po vzpostavitvi ukrepov v sektorjih, ki jih zajema Evropski socialni sklad, zlasti za spodbujanje zaposlovanja, strokovne prekvalifikacije, socialnega vključevanja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je gospodarska kriza dodatno povečala nujno potrebo po vzpostavitvi ukrepov v sektorjih, ki jih zajema Evropski socialni sklad, zlasti za spodbujanje zaposlovanja, strokovne prekvalifikacije, socialnega vključevanja in zmanjševanja revščine;

| 44. | vztraja, da Evropski socialni sklad nudi bistveno pomoč politikam na trgu dela, kot so preventivna in lokalna politika ter politika, ki pomaga mladim pri vstopu na trg dela in se bori proti brezposelnosti; poudarja, da bi morale države članice Evropski socialni sklad uporabiti za naložbe v nove veščine, izobraževanje (tudi zgodnje učenje), vseživljenjsko učenje, ponovno usposabljanje in prekvalifikacije, ter opozarja, da ima Evropski socialni sklad pomembno vlogo pri krepitvi vseh razsežnosti socialne vključenosti, tudi za najbolj prikrajšane in ranljive skupine; |
| --- | --- |

44.

vztraja, da Evropski socialni sklad nudi bistveno pomoč politikam na trgu dela, kot so preventivna in lokalna politika ter politika, ki pomaga mladim pri vstopu na trg dela in se bori proti brezposelnosti; poudarja, da bi morale države članice Evropski socialni sklad uporabiti za naložbe v nove veščine, izobraževanje (tudi zgodnje učenje), vseživljenjsko učenje, ponovno usposabljanje in prekvalifikacije, ter opozarja, da ima Evropski socialni sklad pomembno vlogo pri krepitvi vseh razsežnosti socialne vključenosti, tudi za najbolj prikrajšane in ranljive skupine;

| 45. | poziva Komisijo, naj okrepi posege Evropskega socialnega sklada, namenjene spodbujanju vključevanja na trg dela; spodbuja države članice, naj vlagajo v izobrazbo otrok že od najnižje starosti, kasneje pa naj poskrbijo za šolsko svetovanje v skladu z lokalnimi in regionalnimi zaposlitvenimi možnostmi ter za vseživljenjsko učenje za pomoč delavcem, da prilagodijo svoje zmožnosti trgu dela, obenem pa naj izvajajo ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih ter proti pojavu "revnih kljub zaposlitvi”, za oblikovanje programov, ki temeljijo na potrebah prikrajšanih in ranljivih skupin, kot so Romi, priseljenci, invalidi, ljudje, ki so zgodaj opustili šolanje, da se v Evropi spodbujata dejanska in vključujoča rast ter na znanju temelječe gospodarstvo; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj okrepi posege Evropskega socialnega sklada, namenjene spodbujanju vključevanja na trg dela; spodbuja države članice, naj vlagajo v izobrazbo otrok že od najnižje starosti, kasneje pa naj poskrbijo za šolsko svetovanje v skladu z lokalnimi in regionalnimi zaposlitvenimi možnostmi ter za vseživljenjsko učenje za pomoč delavcem, da prilagodijo svoje zmožnosti trgu dela, obenem pa naj izvajajo ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih ter proti pojavu "revnih kljub zaposlitvi”, za oblikovanje programov, ki temeljijo na potrebah prikrajšanih in ranljivih skupin, kot so Romi, priseljenci, invalidi, ljudje, ki so zgodaj opustili šolanje, da se v Evropi spodbujata dejanska in vključujoča rast ter na znanju temelječe gospodarstvo;

| 46. | poziva k bolje usmerjeni in dodatni tehnični podpori za enote, ki jih je prizadela velika revščina in pogosto tudi napetosti v soobstoju večinskih in manjšinskih kultur na podregionalni ravni; meni, da bi take podreginalne enote lahko ostale območja velike revščine in se soočale s segregacijo tudi znotraj regij, ki morda ne zaostajajo za statističnim povprečjem; ugotavlja, da si je treba močneje prizadevati za razvoj teh podregionalnih enot; |
| --- | --- |

46.

poziva k bolje usmerjeni in dodatni tehnični podpori za enote, ki jih je prizadela velika revščina in pogosto tudi napetosti v soobstoju večinskih in manjšinskih kultur na podregionalni ravni; meni, da bi take podreginalne enote lahko ostale območja velike revščine in se soočale s segregacijo tudi znotraj regij, ki morda ne zaostajajo za statističnim povprečjem; ugotavlja, da si je treba močneje prizadevati za razvoj teh podregionalnih enot;

| 47. | pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice za finančno obdobje 2007–2013 prvič vzpostavile operativne programe za Evropski socialni sklad, ki zajemajo vsa ciljna področja, tudi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice za finančno obdobje 2007–2013 prvič vzpostavile operativne programe za Evropski socialni sklad, ki zajemajo vsa ciljna področja, tudi na nacionalni ravni;

| 48. | poudarja, da so neprecenljive izkušnje pobude Skupnosti EQUAL pomembne tudi danes, predvsem kar zadeva združevanje lokalnih in regionalnih ukrepov ter vseevropske izmenjave najboljše prakse; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so neprecenljive izkušnje pobude Skupnosti EQUAL pomembne tudi danes, predvsem kar zadeva združevanje lokalnih in regionalnih ukrepov ter vseevropske izmenjave najboljše prakse;

| 49. | opozarja na sinergije, ki jih je mogoče doseči z vključujočimi pristopi lokalnega in regionalnega razvoja, zlasti s povezavo ESS in ESRR, in prav v zvezi z lokalnim celostnim razvojnim načrtovanjem poziva k uvedbi skupnih pravil o upravičenosti ter okrepitvi in lajšanju možnosti navzkrižnega financiranja med obema skladoma; podpira uvedbo možnosti operativnih programov, financiranih iz več skladov, kar bi dodatno olajšalo celostne pristope; poleg tega poziva k boljšim sinergijam med ERS in ESRR; |
| --- | --- |

49.

opozarja na sinergije, ki jih je mogoče doseči z vključujočimi pristopi lokalnega in regionalnega razvoja, zlasti s povezavo ESS in ESRR, in prav v zvezi z lokalnim celostnim razvojnim načrtovanjem poziva k uvedbi skupnih pravil o upravičenosti ter okrepitvi in lajšanju možnosti navzkrižnega financiranja med obema skladoma; podpira uvedbo možnosti operativnih programov, financiranih iz več skladov, kar bi dodatno olajšalo celostne pristope; poleg tega poziva k boljšim sinergijam med ERS in ESRR;

| 50. | zaradi povečanja sinergije poziva k boljšemu vključevanju sektorskih politik (promet, energija, raziskave, okolje, izobraževanje) v kohezijsko in strukturno politiko, tako da bi dosegli večjo učinkovitost in boljše usklajevanje med strukturnimi skladi, programom za konkurenčnost in inovacije ter okvirnimi programi za raziskave in razvoj; meni, da bi lahko programi, financirani iz več skladov, prispevali k bolj celovitemu pristopu in povečali učinkovitost delovanja med temi različnimi skladi; meni, da so nacionalna/regionalna partnerstva za razvoj ustrezen instrument za povezovanje različnih politik; zato poudarja, da je treba določiti jasne cilje in oceniti, ali so jih države članice uresničile; |
| --- | --- |

50.

zaradi povečanja sinergije poziva k boljšemu vključevanju sektorskih politik (promet, energija, raziskave, okolje, izobraževanje) v kohezijsko in strukturno politiko, tako da bi dosegli večjo učinkovitost in boljše usklajevanje med strukturnimi skladi, programom za konkurenčnost in inovacije ter okvirnimi programi za raziskave in razvoj; meni, da bi lahko programi, financirani iz več skladov, prispevali k bolj celovitemu pristopu in povečali učinkovitost delovanja med temi različnimi skladi; meni, da so nacionalna/regionalna partnerstva za razvoj ustrezen instrument za povezovanje različnih politik; zato poudarja, da je treba določiti jasne cilje in oceniti, ali so jih države članice uresničile;

| 51. | predlaga, naj se raziskovalne in razvojne politike teritorializirajo; zato poudarja pomen prilagajanja kohezijske politike ter raziskovalnih in inovacijskih politik posebnim potrebam ozemelj, saj je glede na nezmožnost uporabe iste razvojne strategije v vseh regijah ključno boljše vključevanje regionalnih in lokalnih organov v oblikovanje in izvajanje regionalnih razvojnih skladov ter raziskovalnih in inovacijskih programov; |
| --- | --- |

51.

predlaga, naj se raziskovalne in razvojne politike teritorializirajo; zato poudarja pomen prilagajanja kohezijske politike ter raziskovalnih in inovacijskih politik posebnim potrebam ozemelj, saj je glede na nezmožnost uporabe iste razvojne strategije v vseh regijah ključno boljše vključevanje regionalnih in lokalnih organov v oblikovanje in izvajanje regionalnih razvojnih skladov ter raziskovalnih in inovacijskih programov;

| 52. | poziva k skupnemu strateškemu okviru za ESRR, ESS, kohezijski sklad, okvirne programe, EKSRP in ESR za obdobje financiranja po letu 2013; meni, da je treba model usklajenega regulativnega pristopa (ki bi zajemal upravljanje, upravičenost do podpore, revizijo in pravila o poročanju) še okrepiti s skupno okvirno uredbo; v zvezi s tem poudarja, da se morajo različni skladi nemoteno dopolnjevati, da bi lahko dosegli rezultate; poziva Komisijo, naj izvede potrebne prilagoditve, da se bodo lahko ustrezni skladi, kadar je mogoče, dopolnjevali; |
| --- | --- |

52.

poziva k skupnemu strateškemu okviru za ESRR, ESS, kohezijski sklad, okvirne programe, EKSRP in ESR za obdobje financiranja po letu 2013; meni, da je treba model usklajenega regulativnega pristopa (ki bi zajemal upravljanje, upravičenost do podpore, revizijo in pravila o poročanju) še okrepiti s skupno okvirno uredbo; v zvezi s tem poudarja, da se morajo različni skladi nemoteno dopolnjevati, da bi lahko dosegli rezultate; poziva Komisijo, naj izvede potrebne prilagoditve, da se bodo lahko ustrezni skladi, kadar je mogoče, dopolnjevali;

| 53. | poziva Svet in Parlament, naj sprejmeta nov skupni strateški okvir po rednem zakonodajnem postopku na podlagi člena 177 PDEU; |
| --- | --- |

53.

poziva Svet in Parlament, naj sprejmeta nov skupni strateški okvir po rednem zakonodajnem postopku na podlagi člena 177 PDEU;

| 54. | meni, da je treba Evropski strukturni sklad vključiti v skupni strateški okvir, ne da bi se spremenila specifična pravila in določbe o njegovem delovanju, hkrati pa zagotoviti ustrezna sredstva; poziva Komisijo, naj okrepi vlogo Evropskega socialnega sklada, dvigne njegov profil in z vzpostavitvijo enostavnih in učinkovitih postopkov za sodelovanje med upravnimi organi in oddelki za nadzor proračuna poenostavi proračunski nadzor; |
| --- | --- |

54.

meni, da je treba Evropski strukturni sklad vključiti v skupni strateški okvir, ne da bi se spremenila specifična pravila in določbe o njegovem delovanju, hkrati pa zagotoviti ustrezna sredstva; poziva Komisijo, naj okrepi vlogo Evropskega socialnega sklada, dvigne njegov profil in z vzpostavitvijo enostavnih in učinkovitih postopkov za sodelovanje med upravnimi organi in oddelki za nadzor proračuna poenostavi proračunski nadzor;

| 55. | v tem okviru predlaga, da se preuči ponovna vključitev regionalno usmerjenih programov EKSRP (osi 3 in 4); vseeno nasprotuje temu, da bi to povzročilo zmanjšanje sredstev, namenjenih ESRR in EKSRP; zahteva zavezujoče cilje za države članice in regije, da bi se vzpostavile usklajene upravne strukture za strukturne sklade EU in regionalno usmerjene programe za podeželski razvoj; |
| --- | --- |

55.

v tem okviru predlaga, da se preuči ponovna vključitev regionalno usmerjenih programov EKSRP (osi 3 in 4); vseeno nasprotuje temu, da bi to povzročilo zmanjšanje sredstev, namenjenih ESRR in EKSRP; zahteva zavezujoče cilje za države članice in regije, da bi se vzpostavile usklajene upravne strukture za strukturne sklade EU in regionalno usmerjene programe za podeželski razvoj;

| 56. | poziva k reviziji uredbe za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah ter veljavnega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, tako da bi ustrezne sklade vključili v cilj 3 (evropsko teritorialno sodelovanje); |
| --- | --- |

56.

poziva k reviziji uredbe za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah ter veljavnega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, tako da bi ustrezne sklade vključili v cilj 3 (evropsko teritorialno sodelovanje);

| 57. | pozdravlja cilje pogodb o razvojnem in naložbenem partnerstvu med EU in državami članicami, ki jih je predlagala Komisija namesto prejšnjih nacionalnih strateških okvirnih načrtov, pripravljenih za posamezne države članice; zahteva, naj se na tej stopnji določijo bistvene prednostne naloge pri naložbah za izvajanje strategije Evropa 2020 ter uresničevanje drugih ciljev kohezijske politike; meni, da je kar najhitrejša razjasnitev porazdelitve pristojnosti med vsemi udeleženimi ravnmi nujna, in zahteva upoštevanje nacionalnih in/ali regionalnih in lokalnih pristojnosti v skladu z načelom subsidiarnosti; poziva k jasni zavezanosti ustreznemu vključevanju partnerjev v pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja cilje pogodb o razvojnem in naložbenem partnerstvu med EU in državami članicami, ki jih je predlagala Komisija namesto prejšnjih nacionalnih strateških okvirnih načrtov, pripravljenih za posamezne države članice; zahteva, naj se na tej stopnji določijo bistvene prednostne naloge pri naložbah za izvajanje strategije Evropa 2020 ter uresničevanje drugih ciljev kohezijske politike; meni, da je kar najhitrejša razjasnitev porazdelitve pristojnosti med vsemi udeleženimi ravnmi nujna, in zahteva upoštevanje nacionalnih in/ali regionalnih in lokalnih pristojnosti v skladu z načelom subsidiarnosti; poziva k jasni zavezanosti ustreznemu vključevanju partnerjev v pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu;

| 58. | podpira ohranitev operativnih programov kot najpomembnejšega orodja za izvajanje strateških dokumentov v konkretne naložbene prednostne naloge; pri tem zahteva določitev jasnih in merljivih ciljev; |
| --- | --- |

58.

podpira ohranitev operativnih programov kot najpomembnejšega orodja za izvajanje strateških dokumentov v konkretne naložbene prednostne naloge; pri tem zahteva določitev jasnih in merljivih ciljev;

| 59. | poziva k temu, da se strukturirano in sistematično ter v skladu z ustavnimi in institucionalnimi sistemi posameznih držav članic obvezno vključijo regionalni in lokalni organi ter njihova združenja v vse faze izvajanja kohezijske politike (strateško načrtovanje, opredelitve in pogajanje o pogodbah o razvojnem in naložbenem partnerstvu ter operativnih programih, spremljanje in ocenjevanje); meni, da so nujne ustrezne določbe v uredbah, ki veljajo za strukturne sklade; |
| --- | --- |

59.

poziva k temu, da se strukturirano in sistematično ter v skladu z ustavnimi in institucionalnimi sistemi posameznih držav članic obvezno vključijo regionalni in lokalni organi ter njihova združenja v vse faze izvajanja kohezijske politike (strateško načrtovanje, opredelitve in pogajanje o pogodbah o razvojnem in naložbenem partnerstvu ter operativnih programih, spremljanje in ocenjevanje); meni, da so nujne ustrezne določbe v uredbah, ki veljajo za strukturne sklade;

| 60. | meni, da bo katera koli prihodnja strategija uporabe Evropskega socialnega sklada bolj učinkovita, če bo vključila regionalne in lokalne ravni upravljanja, ki bodo lahko opredelile strateške cilje glede na teritorialne posebnosti na podlagi strukturiranega dialoga z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

60.

meni, da bo katera koli prihodnja strategija uporabe Evropskega socialnega sklada bolj učinkovita, če bo vključila regionalne in lokalne ravni upravljanja, ki bodo lahko opredelile strateške cilje glede na teritorialne posebnosti na podlagi strukturiranega dialoga z vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 61. | podpira sistem tematskih prednostnih nalog, ki ga je predlagala Komisija; poudarja, da nižja kot je stopnja razvoja držav članic ali regij, širše bi moral biti zasnovan seznam prednostnih nalog, pri čemer je treba upoštevati posebne regionalne razvojne potrebe in zagotoviti, da se ta tematski pristop k načrtovanju strukturnih in kohezijskih skladov ne izvaja v škodo celostnega lokalnega pristopa; |
| --- | --- |

61.

podpira sistem tematskih prednostnih nalog, ki ga je predlagala Komisija; poudarja, da nižja kot je stopnja razvoja držav članic ali regij, širše bi moral biti zasnovan seznam prednostnih nalog, pri čemer je treba upoštevati posebne regionalne razvojne potrebe in zagotoviti, da se ta tematski pristop k načrtovanju strukturnih in kohezijskih skladov ne izvaja v škodo celostnega lokalnega pristopa;

| 62. | zahteva, naj države članice v primeru določitve nekaterih obveznih prednostnih nalog za vse države članice med svoje prednostne naloge vključijo inovacije, infrastrukturo, promet in upravljanje virov; vendar meni, da bi morala biti na voljo določena stopnja prilagodljivosti za upoštevanje obsega programov, izhodiščnega stanja v posamezni regiji in rezultatov, ki jih je treba doseči, da bi bile te prednostne naloge prikrojene posebnim potrebam posamezne regije; v zvezi s tem poudarja, da je treba inovacije razlagati široko v skladu z vodilno pobudo Unija inovacij; ugotavlja, da so mala in srednja podjetja glavni vir delovnih mest v EU in ugodna podlaga za poslovne ideje; poudarja, da je treba še naprej in okrepljeno podpirati mala in srednja podjetja glede na ključno vlogo, ki jo lahko imajo pri izvajanju strategije EU 2020; poudarja, da je treba v okviru vodilne pobude Unija inovacij uporabljati širok koncept inovacij, pri tem pa še naprej lajšati dostop malih in srednjih podjetij do sredstev; poudarja, da mora obstajati možnost za predlaganje in izvajanje nadaljnjih prednostnih nalog na prostovoljni osnovi in v skladu z načelom subsidiarnosti; zahteva, naj se energija, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepi za odpravljanje revščine uvrstijo med predlagane prednostne naloge; |
| --- | --- |

62.

zahteva, naj države članice v primeru določitve nekaterih obveznih prednostnih nalog za vse države članice med svoje prednostne naloge vključijo inovacije, infrastrukturo, promet in upravljanje virov; vendar meni, da bi morala biti na voljo določena stopnja prilagodljivosti za upoštevanje obsega programov, izhodiščnega stanja v posamezni regiji in rezultatov, ki jih je treba doseči, da bi bile te prednostne naloge prikrojene posebnim potrebam posamezne regije; v zvezi s tem poudarja, da je treba inovacije razlagati široko v skladu z vodilno pobudo Unija inovacij; ugotavlja, da so mala in srednja podjetja glavni vir delovnih mest v EU in ugodna podlaga za poslovne ideje; poudarja, da je treba še naprej in okrepljeno podpirati mala in srednja podjetja glede na ključno vlogo, ki jo lahko imajo pri izvajanju strategije EU 2020; poudarja, da je treba v okviru vodilne pobude Unija inovacij uporabljati širok koncept inovacij, pri tem pa še naprej lajšati dostop malih in srednjih podjetij do sredstev; poudarja, da mora obstajati možnost za predlaganje in izvajanje nadaljnjih prednostnih nalog na prostovoljni osnovi in v skladu z načelom subsidiarnosti; zahteva, naj se energija, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepi za odpravljanje revščine uvrstijo med predlagane prednostne naloge;

| 63. | zahteva, naj se preprečijo zamude pri začetku izvajanja programov in načelno pospešijo postopki odločanja in ocenjevanja; poudarja, da je to izredno pomembno predvsem za mala in srednja podjetja; zahteva tudi, naj se izboljša tehnična oprema, ki je na voljo ustreznim upravnim organom, ki morajo biti tesneje povezani, naj se zmanjšajo zahteve glede objave, roki za razpise in oddajo pa občutno skrajšajo; poziva Komisijo, naj oceni, ali je mogoče vzpostaviti pilotna področja, da se preskusijo nove ureditve v manjšem obsegu, preden bi začele veljati za vse ostale regije, s čimer bi ugotovili možne težave pri izvajanju; |
| --- | --- |

63.

zahteva, naj se preprečijo zamude pri začetku izvajanja programov in načelno pospešijo postopki odločanja in ocenjevanja; poudarja, da je to izredno pomembno predvsem za mala in srednja podjetja; zahteva tudi, naj se izboljša tehnična oprema, ki je na voljo ustreznim upravnim organom, ki morajo biti tesneje povezani, naj se zmanjšajo zahteve glede objave, roki za razpise in oddajo pa občutno skrajšajo; poziva Komisijo, naj oceni, ali je mogoče vzpostaviti pilotna področja, da se preskusijo nove ureditve v manjšem obsegu, preden bi začele veljati za vse ostale regije, s čimer bi ugotovili možne težave pri izvajanju;

Spodbude, pogoji, usmerjenost v rezultate, sofinanciranje in možnosti financiranja

| 64. | zahteva, da je financiranje v okviru razvojnih in naložbenih partnerstev vezano na pogoje, ki se določijo v dialogu med Komisijo in državami članicami; meni, da morajo ti vnaprej določeni pogoji pripraviti države članice do tega, da izvedejo reforme, da se zagotovi učinkovita uporaba sredstev na področjih, ki so neposredno povezana s kohezijsko politiko, da je treba države članice po potrebi pozvati k temu in da bi morala biti sredstva odvisna od teh pogojev; poziva k temu, da se udeleženim pri upravljanju operativnih programov omogoči, da vplivajo na pogoje; meni, da je ustrezno, da ti pogoje vsebujejo zlasti pravilno izvajanje obstoječe zakonodaje EU (o regulaciji cen, razpisnih postopkih, prometu, okolju in zdravju), da bi tako preprečili nepravilnosti in zagotovili učinkovitost; vendar zavrača zahteve, naj države članice izvedejo temeljne socialne in ekonomske reforme; vsi pogoji morajo v celoti spoštovati načeli subsidiarnosti in partnerstva; |
| --- | --- |

64.

zahteva, da je financiranje v okviru razvojnih in naložbenih partnerstev vezano na pogoje, ki se določijo v dialogu med Komisijo in državami članicami; meni, da morajo ti vnaprej določeni pogoji pripraviti države članice do tega, da izvedejo reforme, da se zagotovi učinkovita uporaba sredstev na področjih, ki so neposredno povezana s kohezijsko politiko, da je treba države članice po potrebi pozvati k temu in da bi morala biti sredstva odvisna od teh pogojev; poziva k temu, da se udeleženim pri upravljanju operativnih programov omogoči, da vplivajo na pogoje; meni, da je ustrezno, da ti pogoje vsebujejo zlasti pravilno izvajanje obstoječe zakonodaje EU (o regulaciji cen, razpisnih postopkih, prometu, okolju in zdravju), da bi tako preprečili nepravilnosti in zagotovili učinkovitost; vendar zavrača zahteve, naj države članice izvedejo temeljne socialne in ekonomske reforme; vsi pogoji morajo v celoti spoštovati načeli subsidiarnosti in partnerstva;

| 65. | meni, da novi pogoji udeleženim akterjem ne smejo nalagati dodatnih upravnih bremen; spodbuja razvoj doslednih in standardnih sistemov pogojevanja za ESRR in ESS, ki jih bo mogoče objektivno oceniti; |
| --- | --- |

65.

meni, da novi pogoji udeleženim akterjem ne smejo nalagati dodatnih upravnih bremen; spodbuja razvoj doslednih in standardnih sistemov pogojevanja za ESRR in ESS, ki jih bo mogoče objektivno oceniti;

| 66. | meni, da je Komisija odgovorna za oblikovanje pogojev in nadziranje njihovega izvajanja, in predlaga ustrezne akcijske načrte za države članice in regije; |
| --- | --- |

66.

meni, da je Komisija odgovorna za oblikovanje pogojev in nadziranje njihovega izvajanja, in predlaga ustrezne akcijske načrte za države članice in regije;

| 67. | pozdravlja predlog Komisije o močnejši usmerjenosti kohezijske politike v rezultate s predhodno določitvijo primernih ciljev in kazalnikov; poudarja, da morajo biti ti kazalniki maloštevilni, vsi jasno opredeljeni in merljivi ter neposredno povezani z učinkom financiranja ter da jih je treba določiti sporazumno z regijami/državami članicami; vendar meni, da bi morali vsi predlagani instrumenti in merila za merjenje uspešnosti tudi nadalje temeljiti na kvalitativnem pristopu do programov; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja predlog Komisije o močnejši usmerjenosti kohezijske politike v rezultate s predhodno določitvijo primernih ciljev in kazalnikov; poudarja, da morajo biti ti kazalniki maloštevilni, vsi jasno opredeljeni in merljivi ter neposredno povezani z učinkom financiranja ter da jih je treba določiti sporazumno z regijami/državami članicami; vendar meni, da bi morali vsi predlagani instrumenti in merila za merjenje uspešnosti tudi nadalje temeljiti na kvalitativnem pristopu do programov;

| 68. | meni, da morajo kazalniki za določanje regionalnih subvencij iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada temeljiti na najnovejših statističnih podatkih Eurostata, da bi v celoti upoštevali ekonomski in socialni učinek krize na regije; |
| --- | --- |

68.

meni, da morajo kazalniki za določanje regionalnih subvencij iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada temeljiti na najnovejših statističnih podatkih Eurostata, da bi v celoti upoštevali ekonomski in socialni učinek krize na regije;

| 69. | zahteva, da se učinkovitost in preglednost Evropskega socialnega sklada okrepi z dejavnostmi, ki bodo bolj usmerjene v rezultate, in poziva k vnaprejšnji opredelitvi jasnih in merljivih ciljev in kazalnikov rezultatov, povezanih neposredno z namenom financiranja, ki bodo merili zlasti uspeh pri boju proti revščini in socialni izključenosti ter vključevanju v visokokakovostno zaposlitev; meni, da je treba v opredelitev teh ciljev in kazalnikov vključiti zainteresirane strani na vseh ravneh upravljanja in da jih je treba opredeliti jasno in pravočasno pred začetkom financiranja, da bodo lahko države članice in Komisija ocenile dosežene rezultate in uporabile izkušnje v naslednjem obdobju načrtovanja; podpira predlog Komisije, da bi bilo dodeljevanje sredstev Evropskega socialnega sklada odvisno od predhodne izpolnitve pogojev, vključno s pogojem glede prenosa zakonodaje in ciljev EU, ki so nujno potrebni za uspešnost ukrepov Evropskega socialnega sklada, ter izvajanja strukturnih reform in zagotavljanja ustreznih upravnih zmogljivosti; poudarja, da usmerjenost v rezultate ne sme prikrajšati manjših upravičencev ali jim postavljati novih ovir za dostop ali izpostavljati tveganjem; |
| --- | --- |

69.

zahteva, da se učinkovitost in preglednost Evropskega socialnega sklada okrepi z dejavnostmi, ki bodo bolj usmerjene v rezultate, in poziva k vnaprejšnji opredelitvi jasnih in merljivih ciljev in kazalnikov rezultatov, povezanih neposredno z namenom financiranja, ki bodo merili zlasti uspeh pri boju proti revščini in socialni izključenosti ter vključevanju v visokokakovostno zaposlitev; meni, da je treba v opredelitev teh ciljev in kazalnikov vključiti zainteresirane strani na vseh ravneh upravljanja in da jih je treba opredeliti jasno in pravočasno pred začetkom financiranja, da bodo lahko države članice in Komisija ocenile dosežene rezultate in uporabile izkušnje v naslednjem obdobju načrtovanja; podpira predlog Komisije, da bi bilo dodeljevanje sredstev Evropskega socialnega sklada odvisno od predhodne izpolnitve pogojev, vključno s pogojem glede prenosa zakonodaje in ciljev EU, ki so nujno potrebni za uspešnost ukrepov Evropskega socialnega sklada, ter izvajanja strukturnih reform in zagotavljanja ustreznih upravnih zmogljivosti; poudarja, da usmerjenost v rezultate ne sme prikrajšati manjših upravičencev ali jim postavljati novih ovir za dostop ali izpostavljati tveganjem;

| 70. | meni, da je javno in zasebno sofinanciranje eno temeljnih načel kohezijske politike; zahteva pregled zgornje meje sredstev EU, ki bi morala bolj upoštevati regionalne stopnje razvoja, evropsko dodano vrednost in vrste financiranih ukrepov ter se ustrezno zvišati ali znižati; |
| --- | --- |

70.

meni, da je javno in zasebno sofinanciranje eno temeljnih načel kohezijske politike; zahteva pregled zgornje meje sredstev EU, ki bi morala bolj upoštevati regionalne stopnje razvoja, evropsko dodano vrednost in vrste financiranih ukrepov ter se ustrezno zvišati ali znižati;

| 71. | poziva države članice in regije, naj odobrena sredstva za sofinanciranje načrtujejo daljnovidno in jih okrepijo s finančnim inženiringom; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice in regije, naj odobrena sredstva za sofinanciranje načrtujejo daljnovidno in jih okrepijo s finančnim inženiringom;

| 72. | zahteva, naj se pri neposrednih subvencijah za podjetja upošteva, da sredstva kohezijske politike ne vplivajo toliko na odločitve podjetij, zlasti velikih, o odprtju obrata na dani lokaciji, ampak si sredstva prilastijo podjetja, ki so že prej sprejela odločitev (mrtvi učinek), in zato poziva, da se pomoč velikim zasebnim podjetjem usmeri v naložbe v raziskave in razvoj ali da se bolj kot doslej zagotovi neposredno s financiranjem infrastrukture; poleg tega zahteva, da se v splošno ureditev o strukturnih skladih vključijo jasne določbe, ki bodo izključevale kakršnokoli financiranje EU za selitve podjetij znotraj EU ter občutno znižale prag za pregled naložb v preselitev, izključile velika podjetja iz neposrednih subvencij in omejile trajanje dejavnosti na deset let; |
| --- | --- |

72.

zahteva, naj se pri neposrednih subvencijah za podjetja upošteva, da sredstva kohezijske politike ne vplivajo toliko na odločitve podjetij, zlasti velikih, o odprtju obrata na dani lokaciji, ampak si sredstva prilastijo podjetja, ki so že prej sprejela odločitev (mrtvi učinek), in zato poziva, da se pomoč velikim zasebnim podjetjem usmeri v naložbe v raziskave in razvoj ali da se bolj kot doslej zagotovi neposredno s financiranjem infrastrukture; poleg tega zahteva, da se v splošno ureditev o strukturnih skladih vključijo jasne določbe, ki bodo izključevale kakršnokoli financiranje EU za selitve podjetij znotraj EU ter občutno znižale prag za pregled naložb v preselitev, izključile velika podjetja iz neposrednih subvencij in omejile trajanje dejavnosti na deset let;

| 73. | priznava učinek vzvoda in mobilizacijske možnosti novih finančnih instrumentov ter načeloma podpira okrepljeno financiranje s posojili in zahteva, naj se uporaba obnovljivih finančnih instrumentov razširi na področja, upravičena do sredstev, ki se izkažejo za primerna; zato zahteva poenostavitev postopkov in večjo mero pravne varnosti za celotno obdobje financiranja ter vzpostavitev registra EU, ki bi prikazoval, katerim projektom so bila zagotovljena posojila in katerim subvencije; poziva k prilagodljivosti instrumentov, da bodo smiselni in izvedljivi za vse regije in mesta; meni, da bi morala odgovornost za uporabo sredstev najpozneje po koncu obdobja financiranja preiti na nacionalno raven ali raven projekta; ugotavlja, da v sedanjem obdobju niso vse države članice sprejele decentraliziranega pristopa k uporabi finančnih instrumentov, kot je JESSICA; poudarja potrebo po neposrednem dostopu za mesta; |
| --- | --- |

73.

priznava učinek vzvoda in mobilizacijske možnosti novih finančnih instrumentov ter načeloma podpira okrepljeno financiranje s posojili in zahteva, naj se uporaba obnovljivih finančnih instrumentov razširi na področja, upravičena do sredstev, ki se izkažejo za primerna; zato zahteva poenostavitev postopkov in večjo mero pravne varnosti za celotno obdobje financiranja ter vzpostavitev registra EU, ki bi prikazoval, katerim projektom so bila zagotovljena posojila in katerim subvencije; poziva k prilagodljivosti instrumentov, da bodo smiselni in izvedljivi za vse regije in mesta; meni, da bi morala odgovornost za uporabo sredstev najpozneje po koncu obdobja financiranja preiti na nacionalno raven ali raven projekta; ugotavlja, da v sedanjem obdobju niso vse države članice sprejele decentraliziranega pristopa k uporabi finančnih instrumentov, kot je JESSICA; poudarja potrebo po neposrednem dostopu za mesta;

| 74. | poudarja, da je treba zagotavljanje nepovratnih sredstev vedno ohraniti kot možnost in da mora biti odgovornost tistih, ki delujejo na kraju samem, da uporabijo tako sestavo sredstev, ki najbolje ustreza regionalnim potrebam; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je treba zagotavljanje nepovratnih sredstev vedno ohraniti kot možnost in da mora biti odgovornost tistih, ki delujejo na kraju samem, da uporabijo tako sestavo sredstev, ki najbolje ustreza regionalnim potrebam;

| 75. | meni, da mora EIB okrepiti vlogo pri financiranju infrastrukture vseevropskih omrežij; zahteva večji poudarek na samostojnih javno-zasebnih partnerstev; meni, da ima Evropski parlament pri tem načeloma veliko odgovornost za zagotovitev preglednosti ter v zvezi z odločanjem in nadzorom; |
| --- | --- |

75.

meni, da mora EIB okrepiti vlogo pri financiranju infrastrukture vseevropskih omrežij; zahteva večji poudarek na samostojnih javno-zasebnih partnerstev; meni, da ima Evropski parlament pri tem načeloma veliko odgovornost za zagotovitev preglednosti ter v zvezi z odločanjem in nadzorom;

| 76. | pozdravlja uspešno sodelovanje med EIB in Komisijo pri izvajanju treh skupnih pobud – JESSICA, JEREMIE in JASMINE –, ki bi naj povečale učinkovitost in uspešnost kohezijske politike ter izboljšale delovanje strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj še naprej dejavno sprejema skupne pobude z EIB, zlasti na področju kohezijske politike, ter zagotovi finančno podporo za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja uspešno sodelovanje med EIB in Komisijo pri izvajanju treh skupnih pobud – JESSICA, JEREMIE in JASMINE –, ki bi naj povečale učinkovitost in uspešnost kohezijske politike ter izboljšale delovanje strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj še naprej dejavno sprejema skupne pobude z EIB, zlasti na področju kohezijske politike, ter zagotovi finančno podporo za mala in srednja podjetja;

| 77. | meni, da so nepovratna globalna sredstva na podregionalni ravni ustrezno orodje za oblikovanje samostojnih inovacijskih strategij v skladu s cilji evropske regionalne politike; |
| --- | --- |

77.

meni, da so nepovratna globalna sredstva na podregionalni ravni ustrezno orodje za oblikovanje samostojnih inovacijskih strategij v skladu s cilji evropske regionalne politike;

| 78. | kljub temu zavrača kvote ali obveznosti za nepovratna globalna sredstva, saj lahko nasprotujejo določitvi pomembnih prednostnih nalog, prilagojenih potrebam regij; |
| --- | --- |

78.

kljub temu zavrača kvote ali obveznosti za nepovratna globalna sredstva, saj lahko nasprotujejo določitvi pomembnih prednostnih nalog, prilagojenih potrebam regij;

Proračun, finančni postopki, krčenje birokracije, proračunska disciplina in finančni nadzor

| 79. | meni, da se je sedemletno programsko obdobje izkazalo kot dobro, kar zadeva kohezijsko politiko, in da bi se moralo ohraniti najmanj do konca naslednjega obdobja načrtovanja (2020); vendar zahteva hitrejšo ponovno strateško oceno osnovnih pogojev, da bi se lahko še hitreje in bolj prilagodljivo odzvali na izredne dogodke (kot so finančna kriza, energetska kriza ali naravne katastrofe); |
| --- | --- |

79.

meni, da se je sedemletno programsko obdobje izkazalo kot dobro, kar zadeva kohezijsko politiko, in da bi se moralo ohraniti najmanj do konca naslednjega obdobja načrtovanja (2020); vendar zahteva hitrejšo ponovno strateško oceno osnovnih pogojev, da bi se lahko še hitreje in bolj prilagodljivo odzvali na izredne dogodke (kot so finančna kriza, energetska kriza ali naravne katastrofe);

| 80. | vseeno poudarja, da so se proračun EU v sedanji strukturi in mehanizmi dodeljevanja, ki temeljijo na uredbah o različnih skladih, izkazali kot učinkoviti predvsem za izvajanje kohezijske in strukturne politike, tako da so spremembe potrebne samo, če se niso obnesli postopki ali obstajajo neskladja s finančno uredbo; pri tem podpira predloge Komisije o uskladitvi pravil, ki veljajo za vse sklade, ki so na voljo za regionalni razvoj; vendar zahteva, da je treba tudi pri še tako neznatni spremembi ustaljenih, preverjenih in preizkušenih struktur postopati zelo previdno, da bi tako preprečili nepravilno delovanje in negotovost za nacionalne in regionalne upravne organe ter povečanje bremena za upravičence, zlasti tiste z majhnimi strukturami in omejenimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

80.

vseeno poudarja, da so se proračun EU v sedanji strukturi in mehanizmi dodeljevanja, ki temeljijo na uredbah o različnih skladih, izkazali kot učinkoviti predvsem za izvajanje kohezijske in strukturne politike, tako da so spremembe potrebne samo, če se niso obnesli postopki ali obstajajo neskladja s finančno uredbo; pri tem podpira predloge Komisije o uskladitvi pravil, ki veljajo za vse sklade, ki so na voljo za regionalni razvoj; vendar zahteva, da je treba tudi pri še tako neznatni spremembi ustaljenih, preverjenih in preizkušenih struktur postopati zelo previdno, da bi tako preprečili nepravilno delovanje in negotovost za nacionalne in regionalne upravne organe ter povečanje bremena za upravičence, zlasti tiste z majhnimi strukturami in omejenimi zmogljivostmi;

| 81. | meni, da je vključitev ciljev strategije Evropa 2020 v obstoječi sistem ciljev in skladov izvedljiva; zavrača razdelitev proračuna EU na pojmovne postavke "pametna”, "vključujoča” ali "trajnostna” rast ter razpršitev kohezijske politike na različne proračunske postavke; meni, da bi morala imeti ta politika v proračunu EU svojo postavko; |
| --- | --- |

81.

meni, da je vključitev ciljev strategije Evropa 2020 v obstoječi sistem ciljev in skladov izvedljiva; zavrača razdelitev proračuna EU na pojmovne postavke "pametna”, "vključujoča” ali "trajnostna” rast ter razpršitev kohezijske politike na različne proračunske postavke; meni, da bi morala imeti ta politika v proračunu EU svojo postavko;

| 82. | meni, da bo kohezijska politika po letu 2013 še bolj prispevala k nadaljnjemu in trajnostnemu razvoju regij EU in da je odločilna za medsektorsko izvajanje strategije Evropa 2020, zato zahteva vsaj enako dodelitev proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

82.

meni, da bo kohezijska politika po letu 2013 še bolj prispevala k nadaljnjemu in trajnostnemu razvoju regij EU in da je odločilna za medsektorsko izvajanje strategije Evropa 2020, zato zahteva vsaj enako dodelitev proračunskih sredstev;

| 83. | opozarja, da Računsko sodišče že več let poroča, da kvota napak pri plačilih na področju kohezije znaša več kot 5 %, vendar ugotavlja, da je bila pri zadnjem postopku razrešnice nižja od 11 %, kot kaže letno poročilo Računskega sodišča, ter da so nadzorni in kontrolni sistemi le deloma učinkoviti; nadalje poziva k pojasnitvi metode izračuna napak, saj razhajanje med podatki, ki jih posredujeta Računsko sodišče in Komisija, povzroča zmedo in nezaupanje v uradne podatke; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da Računsko sodišče že več let poroča, da kvota napak pri plačilih na področju kohezije znaša več kot 5 %, vendar ugotavlja, da je bila pri zadnjem postopku razrešnice nižja od 11 %, kot kaže letno poročilo Računskega sodišča, ter da so nadzorni in kontrolni sistemi le deloma učinkoviti; nadalje poziva k pojasnitvi metode izračuna napak, saj razhajanje med podatki, ki jih posredujeta Računsko sodišče in Komisija, povzroča zmedo in nezaupanje v uradne podatke;

| 84. | poziva k sprejetju strožjih pravil nadzora nad nepravilnostmi pri uporabi strukturnih skladov za države članice, pri katerih je stopnja nepravilnosti pri uporabi sredstev iz strukturnih skladov visoka, ter pravil za postopek sistematične prekinitve in odložitve plačil, takoj ko so na voljo dokazi o bistvenih pomanjkljivostih v delovanju akreditiranih organov; hkrati poziva, naj se odpravijo nepotrebne kontrole v državah članicah, ki imajo ustrezen sistem za upravljanje sredstev; meni, da bi bilo treba načeli "pogodbe o zaupanju" in "enotne revizije" uporabljati čim pogosteje; |
| --- | --- |

84.

poziva k sprejetju strožjih pravil nadzora nad nepravilnostmi pri uporabi strukturnih skladov za države članice, pri katerih je stopnja nepravilnosti pri uporabi sredstev iz strukturnih skladov visoka, ter pravil za postopek sistematične prekinitve in odložitve plačil, takoj ko so na voljo dokazi o bistvenih pomanjkljivostih v delovanju akreditiranih organov; hkrati poziva, naj se odpravijo nepotrebne kontrole v državah članicah, ki imajo ustrezen sistem za upravljanje sredstev; meni, da bi bilo treba načeli "pogodbe o zaupanju" in "enotne revizije" uporabljati čim pogosteje;

| 85. | poziva države članice/javne organe, naj določijo organe ali subjekte, ki bodo edini odgovorni za pravilno upravljanje sredstev iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice/javne organe, naj določijo organe ali subjekte, ki bodo edini odgovorni za pravilno upravljanje sredstev iz strukturnih skladov;

| 86. | meni, da so letne revidirane izjave o upravljanju na ravni vodij organov, ki upravljajo sredstva (plačilno mesto/upravni organ), primerno sredstvo za krepitev verige poročanja in nadzora, ter poudarja brezpogojno potrebo po vsebinski pravilnosti takšnih izjav; zato poziva k sistemu sankcij za napačne izjave; nadalje podpira namen nacionalnih izjav o zanesljivosti; |
| --- | --- |

86.

meni, da so letne revidirane izjave o upravljanju na ravni vodij organov, ki upravljajo sredstva (plačilno mesto/upravni organ), primerno sredstvo za krepitev verige poročanja in nadzora, ter poudarja brezpogojno potrebo po vsebinski pravilnosti takšnih izjav; zato poziva k sistemu sankcij za napačne izjave; nadalje podpira namen nacionalnih izjav o zanesljivosti;

| 87. | poziva Komisijo, naj že v naslednjem programskem obdobju prevzame večjo odgovornost za izboljšanje nacionalnih upravnih postopkov; v zvezi s tem meni, da so nujne poenostavitve in pojasnitve upravljanja programov podpore, zlasti na področju finančnega izvajanja in finančnega nadzora; zato meni, da je dolžnost Komisije izvajati postopke akreditacije nacionalnih oz. zveznih uprav in inšpekcijskih organov; meni, da bi uspešna akreditacija in nižje kvote napak morale zagotavljati pravico do poenostavljenega poročanja; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj že v naslednjem programskem obdobju prevzame večjo odgovornost za izboljšanje nacionalnih upravnih postopkov; v zvezi s tem meni, da so nujne poenostavitve in pojasnitve upravljanja programov podpore, zlasti na področju finančnega izvajanja in finančnega nadzora; zato meni, da je dolžnost Komisije izvajati postopke akreditacije nacionalnih oz. zveznih uprav in inšpekcijskih organov; meni, da bi uspešna akreditacija in nižje kvote napak morale zagotavljati pravico do poenostavljenega poročanja;

| 88. | poleg tega poziva, da je treba okrepiti nadzorno vlogo Komisije z uvedbo sistematske prekinitve in odloga plačil, takoj ko bi ugotovljeni dokazi kazali na znatne pomanjkljivosti v delovanju akreditiranih organov; Komisijo tudi poziva, naj uvede zanesljivejše načrte za povečanje stopnje povračil napačnih plačil; |
| --- | --- |

88.

poleg tega poziva, da je treba okrepiti nadzorno vlogo Komisije z uvedbo sistematske prekinitve in odloga plačil, takoj ko bi ugotovljeni dokazi kazali na znatne pomanjkljivosti v delovanju akreditiranih organov; Komisijo tudi poziva, naj uvede zanesljivejše načrte za povečanje stopnje povračil napačnih plačil;

| 89. | poziva k poenostavitvi sistema inšpekcijskih pregledov in zmanjšanju njihovega števila ter k pojasnitvi ustrezne odgovornosti Komisije in držav članic; poziva k uporabi postopka inšpekcijskih pregledov na eni ravni, po katerem bi države članice pregledovale projekte, Komisija pa sisteme inšpekcijskih pregledov v državah članicah; |
| --- | --- |

89.

poziva k poenostavitvi sistema inšpekcijskih pregledov in zmanjšanju njihovega števila ter k pojasnitvi ustrezne odgovornosti Komisije in držav članic; poziva k uporabi postopka inšpekcijskih pregledov na eni ravni, po katerem bi države članice pregledovale projekte, Komisija pa sisteme inšpekcijskih pregledov v državah članicah;

| 90. | meni, da je treba za izboljšanje učinkovitosti operativnih programov v večji meri uporabljati konkurenčne postopke za izbiro projektov znotraj regij; |
| --- | --- |

90.

meni, da je treba za izboljšanje učinkovitosti operativnih programov v večji meri uporabljati konkurenčne postopke za izbiro projektov znotraj regij;

| 91. | zaradi zmanjšanja birokracije zahteva splošno uporabo standardnih postopkov z višjimi stroški na standardno enoto in pavšali splošnih stroškov, kjer je tak sistem primeren; zahteva večje upoštevanje načela sorazmernosti, kar pomeni, da se za izvajanje manjših programov zahtevajo bistveno manjše obveznosti poročanja in preverjanja; |
| --- | --- |

91.

zaradi zmanjšanja birokracije zahteva splošno uporabo standardnih postopkov z višjimi stroški na standardno enoto in pavšali splošnih stroškov, kjer je tak sistem primeren; zahteva večje upoštevanje načela sorazmernosti, kar pomeni, da se za izvajanje manjših programov zahtevajo bistveno manjše obveznosti poročanja in preverjanja;

| 92. | poziva Komisijo, naj vodi javno letno evidenco kršitev za pomanjkljivo in/ali zapoznelo spoštovanje obveznosti poročanja in objavljanja ter za nepravilnosti, zlorabe in goljufije pri uporabi strukturnih skladov; poziva, naj bodo te informacije razčlenjene po državah članicah in skladih; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj vodi javno letno evidenco kršitev za pomanjkljivo in/ali zapoznelo spoštovanje obveznosti poročanja in objavljanja ter za nepravilnosti, zlorabe in goljufije pri uporabi strukturnih skladov; poziva, naj bodo te informacije razčlenjene po državah članicah in skladih;

| 93. | izraža zaskrbljenost, ker birokratske formalnosti malim podjetjem in malim organizacijam onemogočajo dostop do strukturnih sredstev; zahteva, naj bodo ustrezni predpisi in tehnična dokumentacija čim bolj jasni; |
| --- | --- |

93.

izraža zaskrbljenost, ker birokratske formalnosti malim podjetjem in malim organizacijam onemogočajo dostop do strukturnih sredstev; zahteva, naj bodo ustrezni predpisi in tehnična dokumentacija čim bolj jasni;

| 94. | za novo programsko obdobje zahteva postopek letnih obračunov tudi za večletne programe; |
| --- | --- |

94.

za novo programsko obdobje zahteva postopek letnih obračunov tudi za večletne programe;

| 95. | meni, da so za celoten sistem izvajanja in nadzora potrebne bolj učinkovite rešitve e-uprave (enotni obrazci); poziva k izmenjavi izkušenj med državami članicami, ki jo bo usklajevala Komisija, kot tudi k usklajenemu izvajanju prek skupin upravnih in nadzornih organov; |
| --- | --- |

95.

meni, da so za celoten sistem izvajanja in nadzora potrebne bolj učinkovite rešitve e-uprave (enotni obrazci); poziva k izmenjavi izkušenj med državami članicami, ki jo bo usklajevala Komisija, kot tudi k usklajenemu izvajanju prek skupin upravnih in nadzornih organov;

| 96. | podpira predlog Komisije, naj se nacionalnim organom izdatki povrnejo šele, ko bodo upravičencem izplačana sredstva EU; meni, da bo to pospešilo postopek izplačil in odločilno spodbudilo k strožjemu nacionalnemu nadzoru; vendar opozarja, da bi lahko na ravni držav članic ali regij nastopile težave z likvidnostjo, zato bi bilo treba uvesti ustrezno varovanje pred tveganjem; |
| --- | --- |

96.

podpira predlog Komisije, naj se nacionalnim organom izdatki povrnejo šele, ko bodo upravičencem izplačana sredstva EU; meni, da bo to pospešilo postopek izplačil in odločilno spodbudilo k strožjemu nacionalnemu nadzoru; vendar opozarja, da bi lahko na ravni držav članic ali regij nastopile težave z likvidnostjo, zato bi bilo treba uvesti ustrezno varovanje pred tveganjem;

| 97. | meni, da je okrepljena usmerjenost plačil v rezultate, h kateri poziva Komisija, protislovna, saj bodo ti doseženi, če bodo projekti najprej financirani; se boji, da bo spremljanje zelo birokratsko, vendar meni, da so sprejemljive zahteve, da se izplačilo pogojuje z dokazano skladnostjo med projekti in na primer strategijo 2020; |
| --- | --- |

97.

meni, da je okrepljena usmerjenost plačil v rezultate, h kateri poziva Komisija, protislovna, saj bodo ti doseženi, če bodo projekti najprej financirani; se boji, da bo spremljanje zelo birokratsko, vendar meni, da so sprejemljive zahteve, da se izplačilo pogojuje z dokazano skladnostjo med projekti in na primer strategijo 2020;

| 98. | meni, da je po izplačilu sredstev EU za projekte sicer potrebno povračilo izdatkov, vendar banke in druge finančne inštitucije upravičencev ne bi smele biti dodatno obremenjevati z obrestnimi merami, ki ne odražajo majhnega dejavnika tveganja takih posojil; |
| --- | --- |

98.

meni, da je po izplačilu sredstev EU za projekte sicer potrebno povračilo izdatkov, vendar banke in druge finančne inštitucije upravičencev ne bi smele biti dodatno obremenjevati z obrestnimi merami, ki ne odražajo majhnega dejavnika tveganja takih posojil;

| 99. | poziva k diverzifikaciji sankcijskih mehanizmov, med drugim v obliki sistema bonusov za države članice, v katerih je izvajanje pravilno, zlasti z upravnimi olajšavami; |
| --- | --- |

99.

poziva k diverzifikaciji sankcijskih mehanizmov, med drugim v obliki sistema bonusov za države članice, v katerih je izvajanje pravilno, zlasti z upravnimi olajšavami;

| 100. | opozarja, da je posebnost Evropskega socialnega sklada v nasprotju z drugimi strukturnimi skladi v tem, da je tesno povezan s ciljnimi skupinami, ki jih podpira, in da ga je treba oblikovati tako, da bo omogočal veliko število manjših lokalnih projektov; poziva k temu, naj se od držav članic zahteva, da sredstva takoj posredujejo za projekte in se tako prepreči, da bi imeli manjši upravičenci težave; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo prožnost pri finančnem izvajanju programov, upoštevajo načelo sorazmernosti glede potrebnega časa, truda in finančnih prispevkov ter poenostavijo postopke in zmanjšajo pretirane upravne stroške in druge ovire v korist projektov in morebitnih upravičencev, da bi Evropski socialni sklad bolje prispeval k doseganju ciljev EU na področju rasti in ustvarjanja delovnih mest; poziva Komisijo, naj poveča izbiro glede možnosti financiranja, ki jih imajo na razpolago organi upravljanja in upravičenci, ter predlaga možnost, da se ob običajnem računovodstvu uporabi metoda standardnih stroškov; |
| --- | --- |

100.

opozarja, da je posebnost Evropskega socialnega sklada v nasprotju z drugimi strukturnimi skladi v tem, da je tesno povezan s ciljnimi skupinami, ki jih podpira, in da ga je treba oblikovati tako, da bo omogočal veliko število manjših lokalnih projektov; poziva k temu, naj se od držav članic zahteva, da sredstva takoj posredujejo za projekte in se tako prepreči, da bi imeli manjši upravičenci težave; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo prožnost pri finančnem izvajanju programov, upoštevajo načelo sorazmernosti glede potrebnega časa, truda in finančnih prispevkov ter poenostavijo postopke in zmanjšajo pretirane upravne stroške in druge ovire v korist projektov in morebitnih upravičencev, da bi Evropski socialni sklad bolje prispeval k doseganju ciljev EU na področju rasti in ustvarjanja delovnih mest; poziva Komisijo, naj poveča izbiro glede možnosti financiranja, ki jih imajo na razpolago organi upravljanja in upravičenci, ter predlaga možnost, da se ob običajnem računovodstvu uporabi metoda standardnih stroškov;

| 101. | podpira predlog Komisije, naj se v nekaterih situacijah razen za prvo leto financiranja in čezmejne programe dosledno uporabljata pravili N+2 in N+3, po možnosti na ravni dodelitve sredstev državam članicam, da se omogoči večja prožnost, ter da mora kakršno koli odstopanje od pravila samodejnega preklica dodelitve odražati le prilagoditev dodatnemu upravnemu bremenu, povezanemu z novimi določbami o strateškem načrtovanju, usmerjenosti v rezultate in predhodni pogojenosti; pri čezmejnih programih zagovarja celo pravilo N+3, da se upoštevajo počasnejši upravni postopki zaradi jezikovnih in kulturnih izzivov; meni, da to zagotavlja ravnotežje med visokokakovostnimi naložbami ter gladkim in hitrim izvajanjem programov; |
| --- | --- |

101.

podpira predlog Komisije, naj se v nekaterih situacijah razen za prvo leto financiranja in čezmejne programe dosledno uporabljata pravili N+2 in N+3, po možnosti na ravni dodelitve sredstev državam članicam, da se omogoči večja prožnost, ter da mora kakršno koli odstopanje od pravila samodejnega preklica dodelitve odražati le prilagoditev dodatnemu upravnemu bremenu, povezanemu z novimi določbami o strateškem načrtovanju, usmerjenosti v rezultate in predhodni pogojenosti; pri čezmejnih programih zagovarja celo pravilo N+3, da se upoštevajo počasnejši upravni postopki zaradi jezikovnih in kulturnih izzivov; meni, da to zagotavlja ravnotežje med visokokakovostnimi naložbami ter gladkim in hitrim izvajanjem programov;

Sosedska in širitvena politika

| 102. | poudarja pomen evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta za kohezijsko politiko z vidika čezmejnega sodelovanja z državami zunaj EU; je seznanjen s sedanjimi težavami pri izvajanju programa; je prepričan, da bo treba programe čezmejnega sodelovanja evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta nujno spet vključiti v kohezijsko politiko; meni, da prav infrastrukturne (prometne, energetske in okoljske) povezave s sosednjimi državami ugodno vplivajo na evropske obmejne regije; zahteva, naj se sredstva iz evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta bolj usmerijo v strateške potrebe v zvezi z oskrbo z energijo in transportno infrastrukturo; poudarja vlogo, ki jo imajo lahko pri tem makroregije; poziva Komisijo, naj preuči možnost ustvarjanja večjih sinergij med pobudami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, instrumentom predpristopne pomoči, evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter Evropskim razvojnim skladom; Komisijo tudi poziva, naj oceni, ali bi bilo mogoče strukture, ki se že uporabljajo v regionalnih politikah, uporabiti tudi za upravljanje evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta; |
| --- | --- |

102.

poudarja pomen evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta za kohezijsko politiko z vidika čezmejnega sodelovanja z državami zunaj EU; je seznanjen s sedanjimi težavami pri izvajanju programa; je prepričan, da bo treba programe čezmejnega sodelovanja evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta nujno spet vključiti v kohezijsko politiko; meni, da prav infrastrukturne (prometne, energetske in okoljske) povezave s sosednjimi državami ugodno vplivajo na evropske obmejne regije; zahteva, naj se sredstva iz evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta bolj usmerijo v strateške potrebe v zvezi z oskrbo z energijo in transportno infrastrukturo; poudarja vlogo, ki jo imajo lahko pri tem makroregije; poziva Komisijo, naj preuči možnost ustvarjanja večjih sinergij med pobudami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, instrumentom predpristopne pomoči, evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter Evropskim razvojnim skladom; Komisijo tudi poziva, naj oceni, ali bi bilo mogoče strukture, ki se že uporabljajo v regionalnih politikah, uporabiti tudi za upravljanje evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta;

| 103. | poudarja tudi pomen širitvenega procesa EU za kohezijo, pri katerem instrument za predpristopno pomoč (IPA) kandidatkam za pristop pomaga pri vsebinskih in organizacijskih pripravah na izvajanje kohezijske politike; opozarja na težave z izvajanjem v državah članicah; opozarja na prvotne cilje instrumenta za predpristopno pomoč, zlasti na financiranje krepitve zmogljivosti in vzpostavljanja institucij ter podpiranje priprav držav kandidatk na izvajanje kohezijske politike Skupnosti, da bi bile pripravljene na celovito izvajanje pravnega reda Skupnosti v času pristopa; poziva Komisijo, naj opredeli težave pri sedanjem delovanju instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

103.

poudarja tudi pomen širitvenega procesa EU za kohezijo, pri katerem instrument za predpristopno pomoč (IPA) kandidatkam za pristop pomaga pri vsebinskih in organizacijskih pripravah na izvajanje kohezijske politike; opozarja na težave z izvajanjem v državah članicah; opozarja na prvotne cilje instrumenta za predpristopno pomoč, zlasti na financiranje krepitve zmogljivosti in vzpostavljanja institucij ter podpiranje priprav držav kandidatk na izvajanje kohezijske politike Skupnosti, da bi bile pripravljene na celovito izvajanje pravnega reda Skupnosti v času pristopa; poziva Komisijo, naj opredeli težave pri sedanjem delovanju instrumenta za predpristopno pomoč;

| 104. | ponavlja zahtevo po odgovorni vključitvi Odbora za regionalni razvoj v prihodnje oblikovanje teh instrumentov; |
| --- | --- |

104.

ponavlja zahtevo po odgovorni vključitvi Odbora za regionalni razvoj v prihodnje oblikovanje teh instrumentov;

*

* *

| 105. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter predsednikom regij EU in zveznih dežel. |
| --- | --- |

105.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter predsednikom regij EU in zveznih dežel.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 12.

(3)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

(4)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(5)  UL L 210, 31.7.2006, str. 79.

(6)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

(7)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

(8)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 275.

(9)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

(10)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0341.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0356.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0357.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0286.

(15)  UL C 166, 7.6.2011, str. 35.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/38

---

Torek, 5. julij 2011Proračunska podpora EU državam v razvoju

P7_TA(2011)0317

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (2010/2300(INI))

2013/C 33 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju obveznosti, sprejetih na vrhunskem srečanju skupine G-8 v Gleneaglesu leta 2005 ter na vseh nadaljnjih srečanjih držav skupine G-8 in G-20, o količini pomoči, pomoči podsaharski Afriki in kakovosti pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti, sprejetih na vrhunskem srečanju skupine G-8 v Gleneaglesu leta 2005 ter na vseh nadaljnjih srečanjih držav skupine G-8 in G-20, o količini pomoči, pomoči podsaharski Afriki in kakovosti pomoči,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Organizacije združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Organizacije združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) ter Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) ter Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2),

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in Agende za ukrepanje iz Akre, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in Agende za ukrepanje iz Akre,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

| — | ob upoštevanju člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (3) (instrument za razvojno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (3) (instrument za razvojno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju člena 61(2) sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 61(2) sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. maja 2010 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. maja 2010 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (6),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 11/2010 – Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 11/2010 – Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah;

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prihodnost proračunske podpore EU za tretje države (KOM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prihodnost proračunske podpore EU za tretje države (KOM(2010)0586),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije iz leta 2007, naslovljenega „Smernice o programiranju, oblikovanju in upravljanju splošne proračunske podpore“ („Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije iz leta 2007, naslovljenega „Smernice o programiranju, oblikovanju in upravljanju splošne proračunske podpore“ („Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support“),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2008 „Proračunska pomoč: učinkovit način financiranja razvoja?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2008 „Proračunska pomoč: učinkovit način financiranja razvoja?“,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o proračunski podpori kot obliki javne pomoči za razvoj držav AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o proračunski podpori kot obliki javne pomoči za razvoj držav AKP,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7–0206/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7–0206/2011),

| A. | ker sta zmanjšanje revščine in, v končni fazi, njeno izkoreninjenje v skladu z Lizbonsko pogodbo glavni cilj razvojne politike Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker sta zmanjšanje revščine in, v končni fazi, njeno izkoreninjenje v skladu z Lizbonsko pogodbo glavni cilj razvojne politike Evropske unije,

| B. | ker je proračunska podpora postala ena najpomembnejših oblik pomoči, |
| --- | --- |

B.

ker je proračunska podpora postala ena najpomembnejših oblik pomoči,

| C. | ker je za številne donatorje splošna in sektorska proračunska podpora sredstvo za spodbujanje partnerskih držav k privzemanju razvojne politike in trajnostnih reformnih procesov, za krepitev institucij in sistemov za nacionalno odgovornost ter spodbujanje rasti, zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev, |
| --- | --- |

C.

ker je za številne donatorje splošna in sektorska proračunska podpora sredstvo za spodbujanje partnerskih držav k privzemanju razvojne politike in trajnostnih reformnih procesov, za krepitev institucij in sistemov za nacionalno odgovornost ter spodbujanje rasti, zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev,

| D. | ker je nujen razvoj operativnih zmogljivosti, da bi sploh lahko zagotovili pogoje za dejavnosti na podlagi programov, vključno s proračunsko podporo ali drugimi modeli, |
| --- | --- |

D.

ker je nujen razvoj operativnih zmogljivosti, da bi sploh lahko zagotovili pogoje za dejavnosti na podlagi programov, vključno s proračunsko podporo ali drugimi modeli,

| E. | ker je mogoče s proračunsko podporo odpraviti nekatere pomanjkljivosti ustaljenega projektnega pristopa (visoki stroški transakcij, razdrobljeni vzporedni sistemi) in s tem povečati doslednost in učinkovitost ukrepov EU, kakor je poudarjeno v Lizbonski pogodbi, |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče s proračunsko podporo odpraviti nekatere pomanjkljivosti ustaljenega projektnega pristopa (visoki stroški transakcij, razdrobljeni vzporedni sistemi) in s tem povečati doslednost in učinkovitost ukrepov EU, kakor je poudarjeno v Lizbonski pogodbi,

| F. | ker mora proračunska podpora prispevati k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti pomoči, zlasti v zvezi z načeloma odgovornosti in usklajevanja, saj je s političnim dialogom med donatorji in koristniki prispevke mogoče prilagoditi prednostnim ciljem, ki jih določijo države v svojih nacionalnih strategijah za zmanjšanje revščine, |
| --- | --- |

F.

ker mora proračunska podpora prispevati k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti pomoči, zlasti v zvezi z načeloma odgovornosti in usklajevanja, saj je s političnim dialogom med donatorji in koristniki prispevke mogoče prilagoditi prednostnim ciljem, ki jih določijo države v svojih nacionalnih strategijah za zmanjšanje revščine,

| G. | ker ostaja „dinamični pristop“ v splošnem pogojevanju proračunske podpore kljub tveganjem, na katera je opozorilo Evropsko računsko sodišče v svojih poročilih o tej podpori, zelo pomemben instrument političnega dialoga; ker proračunska podpora kljub vsemu ne daje možnosti prostega ukrepanja, |
| --- | --- |

G.

ker ostaja „dinamični pristop“ v splošnem pogojevanju proračunske podpore kljub tveganjem, na katera je opozorilo Evropsko računsko sodišče v svojih poročilih o tej podpori, zelo pomemben instrument političnega dialoga; ker proračunska podpora kljub vsemu ne daje možnosti prostega ukrepanja,

| H. | ker se lahko vse zaveze, ki jih sprejmejo države prejemnice do svojih partnerjev, včasih težko uporabijo, saj donatorji včasih postavljajo nasprotujoče si pogoje, |
| --- | --- |

H.

ker se lahko vse zaveze, ki jih sprejmejo države prejemnice do svojih partnerjev, včasih težko uporabijo, saj donatorji včasih postavljajo nasprotujoče si pogoje,

| I. | ker se je Evropska unija pri sklepanju sporazumov o partnerstvu doslej ozirala bolj na kršenje človekovih pravic (t. i. pravic prve generacije) kot na kršenje socialnih, ekonomskih in kulturnih pravic (t. i. pravic druge generacije), |
| --- | --- |

I.

ker se je Evropska unija pri sklepanju sporazumov o partnerstvu doslej ozirala bolj na kršenje človekovih pravic (t. i. pravic prve generacije) kot na kršenje socialnih, ekonomskih in kulturnih pravic (t. i. pravic druge generacije),

| J. | ker bi se morali vsi donatorji posvetovati, da bi tako preprečili kakršno koli neskladje pri pogojevanju, |
| --- | --- |

J.

ker bi se morali vsi donatorji posvetovati, da bi tako preprečili kakršno koli neskladje pri pogojevanju,

| K. | ker je v skladu s členom 2(3) Lizbonske pogodbe cilj Evropske unije spodbujanje trajnostnega socialno-tržnega gospodarstva, kar bi moralo veljati tudi za razvojno politiko in politiko sosedskih odnosov, |
| --- | --- |

K.

ker je v skladu s členom 2(3) Lizbonske pogodbe cilj Evropske unije spodbujanje trajnostnega socialno-tržnega gospodarstva, kar bi moralo veljati tudi za razvojno politiko in politiko sosedskih odnosov,

| L. | ker je to, da partnerska vlada prevzame odgovornost za upravljanje proračuna, z vidika njenih državljanov bistven dejavnik njenih razvojih zmogljivosti, saj področje javnih financ nadzoruje parlament zadevne države, njena civilna družba pa je o vsem obveščena, |
| --- | --- |

L.

ker je to, da partnerska vlada prevzame odgovornost za upravljanje proračuna, z vidika njenih državljanov bistven dejavnik njenih razvojih zmogljivosti, saj področje javnih financ nadzoruje parlament zadevne države, njena civilna družba pa je o vsem obveščena,

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije iz zelene knjige o proračunski podpori, katere namen je predvsem spodbuditi endogeni razvoj partnerskih držav, in poziva, naj se razkrijejo številni primeri neustrezne porabe in tratenja proračunskih sredstev na račun davkoplačevalcev v zadnjih nekaj letih, ki so večinoma ostali nekaznovani, ter naj se jih tudi v prihodnje neodvisno oceni in primerno kaznuje (na primer s sorazmernim znižanjem prihodnjih plačil); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije iz zelene knjige o proračunski podpori, katere namen je predvsem spodbuditi endogeni razvoj partnerskih držav, in poziva, naj se razkrijejo številni primeri neustrezne porabe in tratenja proračunskih sredstev na račun davkoplačevalcev v zadnjih nekaj letih, ki so večinoma ostali nekaznovani, ter naj se jih tudi v prihodnje neodvisno oceni in primerno kaznuje (na primer s sorazmernim znižanjem prihodnjih plačil);

| 2. | pozdravlja postopek posvetovanj na evropski ravni; upa, da bo praksa dodeljevanja proračunske podpore objektivno analizirana in izboljšana, da bi se povečala njena učinkovitost; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja postopek posvetovanj na evropski ravni; upa, da bo praksa dodeljevanja proračunske podpore objektivno analizirana in izboljšana, da bi se povečala njena učinkovitost;

| 3. | opozarja, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike Evropske unije; poudarja, da ima revščina več razsežnosti, kot so človeška, ekonomska, socialna, kulturna, politična, okoljska ter razsežnost glede na spol, vse pa mora obravnavati razvojna politika Unije; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike Evropske unije; poudarja, da ima revščina več razsežnosti, kot so človeška, ekonomska, socialna, kulturna, politična, okoljska ter razsežnost glede na spol, vse pa mora obravnavati razvojna politika Unije;

| 4. | meni, da bi morala pomoč Evropske unije prispevati k dejanskim kakovostnim spremembam v partnerskih državah; priznava, da je proračunska podpora učinkovito orodje za doseganje tega cilja, če se uporablja skupaj z učinkovitim političnim in strateškim dialogom, pa tudi s pogojevanjem; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala pomoč Evropske unije prispevati k dejanskim kakovostnim spremembam v partnerskih državah; priznava, da je proračunska podpora učinkovito orodje za doseganje tega cilja, če se uporablja skupaj z učinkovitim političnim in strateškim dialogom, pa tudi s pogojevanjem;

| 5. | poudarja osrednjo in obvezno vlogo usklajenosti politik pri izvajanju razvojne politike z velikim učinkom; poleg tega poziva, naj se zunanja in varnostna politika EU osredotoči na spodbujanje demokracije in človekovih pravic, miru in varnosti, ki so bistveni pogoji za trajnostni razvoj; poziva k bolj sistematičnim prizadevanjem za vključitev prilagajanja podnebnim spremembam ter ukrepov za zmanjšanje tveganja nesreč; |
| --- | --- |

5.

poudarja osrednjo in obvezno vlogo usklajenosti politik pri izvajanju razvojne politike z velikim učinkom; poleg tega poziva, naj se zunanja in varnostna politika EU osredotoči na spodbujanje demokracije in človekovih pravic, miru in varnosti, ki so bistveni pogoji za trajnostni razvoj; poziva k bolj sistematičnim prizadevanjem za vključitev prilagajanja podnebnim spremembam ter ukrepov za zmanjšanje tveganja nesreč;

| 6. | meni, da obdavčevanje jamči neodvisen vir financiranja trajnostnega razvoja ter je pomembna vez med vladami in državljani v državah v razvoju; poziva, naj vzpostavitev izvedljivega finančnega upravljanja in obsežne davčne infrastrukture postane ena od najpomembnejših prednostnih nalog proračunske podpore; priporoča, naj politika proračunske pomoči vključuje tudi boj proti davčnim oazam, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala; |
| --- | --- |

6.

meni, da obdavčevanje jamči neodvisen vir financiranja trajnostnega razvoja ter je pomembna vez med vladami in državljani v državah v razvoju; poziva, naj vzpostavitev izvedljivega finančnega upravljanja in obsežne davčne infrastrukture postane ena od najpomembnejših prednostnih nalog proračunske podpore; priporoča, naj politika proračunske pomoči vključuje tudi boj proti davčnim oazam, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala;

| 7. | poudarja, da je sektorsko proračunsko podporo treba po potrebi bolj ciljno uporabiti za pomoč osnovnim socialnim sektorjem, med drugim za zdravstvo, izobraževanje, pomoč najbolj ranljivim osebam ter zlasti invalidom; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je sektorsko proračunsko podporo treba po potrebi bolj ciljno uporabiti za pomoč osnovnim socialnim sektorjem, med drugim za zdravstvo, izobraževanje, pomoč najbolj ranljivim osebam ter zlasti invalidom;

| 8. | poudarja, da se proračunska podpora ne sme uporabljati za krepitev posebnih gospodarskih in strateških interesov Evropske unije, temveč za doseganje razvojnih ciljev držav v razvoju, za pomoč tem državam, da jih uresničijo, zlasti pri izkoreninjenju revščine in lakote; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se proračunska podpora ne sme uporabljati za krepitev posebnih gospodarskih in strateških interesov Evropske unije, temveč za doseganje razvojnih ciljev držav v razvoju, za pomoč tem državam, da jih uresničijo, zlasti pri izkoreninjenju revščine in lakote;

| 9. | opozarja, da je na področju proračunske podpore vloga Evropska unija inovativna, ter poudarja dodano vrednost Evropske komisije kot izvedenca na tem področju; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je na področju proračunske podpore vloga Evropska unija inovativna, ter poudarja dodano vrednost Evropske komisije kot izvedenca na tem področju;

| 10. | ugotavlja, da proračunska podpora lahko poveča obvezo vlad do poročanja, z dialogom o proračunskih vprašanjih pa tudi izboljša usklajevanje med donatorji; poudarja, da je tudi tako mogoče zagotoviti boljše usklajevanje z novimi donatorji; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da proračunska podpora lahko poveča obvezo vlad do poročanja, z dialogom o proračunskih vprašanjih pa tudi izboljša usklajevanje med donatorji; poudarja, da je tudi tako mogoče zagotoviti boljše usklajevanje z novimi donatorji;

| 11. | poudarja, da je Evropska unija pripravljena deliti svoje izkušnje z drugimi institucionalnimi akterji, tudi na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je Evropska unija pripravljena deliti svoje izkušnje z drugimi institucionalnimi akterji, tudi na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu;

| 12. | poudarja, da dinamični pristop, ki so ga sprejeli Komisija in večina ponudnikov proračunske podpore, vključuje niz tveganj, ki jih je treba ustrezno upoštevati; poziva Komisijo, naj na državni ravni opravi natančne ocene v zvezi s tveganji ter morebitnimi koristmi proračunske podpore v državah partnericah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da dinamični pristop, ki so ga sprejeli Komisija in večina ponudnikov proračunske podpore, vključuje niz tveganj, ki jih je treba ustrezno upoštevati; poziva Komisijo, naj na državni ravni opravi natančne ocene v zvezi s tveganji ter morebitnimi koristmi proračunske podpore v državah partnericah;

| 13. | poziva Evropsko unijo, naj proračunsko podporo upravlja tako, da si zastavi cilj izkoristiti njene dopolnilne možnosti in druge oblike pomoči; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko unijo, naj proračunsko podporo upravlja tako, da si zastavi cilj izkoristiti njene dopolnilne možnosti in druge oblike pomoči;

| 14. | poudarja, da je treba okrepiti tako nadzorne mehanizme Komisije kot tudi parlamentarni nadzor in obveščanje civilne družbe v državah prejemnicah proračunske podpore; hkrati poudarja, da je treba pred kakršnim koli izplačilom sredstev vzpostaviti optimalen nadzor nad javnimi financami držav prejemnic; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba okrepiti tako nadzorne mehanizme Komisije kot tudi parlamentarni nadzor in obveščanje civilne družbe v državah prejemnicah proračunske podpore; hkrati poudarja, da je treba pred kakršnim koli izplačilom sredstev vzpostaviti optimalen nadzor nad javnimi financami držav prejemnic;

| 15. | opozarja, da so za opis konkretnih učinkov proračunske podpore v tretjih državah bistveni jasno opredeljeni in široko podprti kazalniki, ki se jih natančno spremlja, in da bi bilo treba zadevni proračunski organ redno obveščati o kazalnikih in smernicah, ki vplivajo na proces odločanja v zvezi s proračunsko podporo; poudarja, da je treba te kazalnike bolje prilagoditi posebnim potrebam partnerskih držav, da se prepreči pristop Komisije „ena rešitev za vse“, ki ima lahko nasprotni učinek; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da so za opis konkretnih učinkov proračunske podpore v tretjih državah bistveni jasno opredeljeni in široko podprti kazalniki, ki se jih natančno spremlja, in da bi bilo treba zadevni proračunski organ redno obveščati o kazalnikih in smernicah, ki vplivajo na proces odločanja v zvezi s proračunsko podporo; poudarja, da je treba te kazalnike bolje prilagoditi posebnim potrebam partnerskih držav, da se prepreči pristop Komisije „ena rešitev za vse“, ki ima lahko nasprotni učinek;

| 16. | poziva, naj bo proračunska pomoč pogojena z demokratičnim parlamentarnim nadzorom nad proračunom držav prejemnic; poziva k veliki udeležbi parlamentov in posvetovanju s civilno družbo v partnerskih državah, da se zagotovi demokratično odločanje o porabi sredstev proračunske podpore; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj bo proračunska pomoč pogojena z demokratičnim parlamentarnim nadzorom nad proračunom držav prejemnic; poziva k veliki udeležbi parlamentov in posvetovanju s civilno družbo v partnerskih državah, da se zagotovi demokratično odločanje o porabi sredstev proračunske podpore;

| 17. | poziva Komisijo, naj pred odobritvijo proračunske podpore zagotovi, da bodo cilji posega del nacionalnih programov države prejemnice, da bodo spoštovana načela usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti z drugimi donatorji ter da bo proračunska podpora dodatna glede na vire, ki jih nameni država prejemnica; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pred odobritvijo proračunske podpore zagotovi, da bodo cilji posega del nacionalnih programov države prejemnice, da bodo spoštovana načela usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti z drugimi donatorji ter da bo proračunska podpora dodatna glede na vire, ki jih nameni država prejemnica;

| 18. | poziva Komisijo, naj racionalizira proces načrtovanja in snovanja z izboljšanjem priprave in dokumentiranja odločitev za uvedbo proračunske podpore, da se zagotovi njena ustreznost; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju omejenih virov, ki pogosto omejujejo zmogljivosti delegacije za izvajanje določenih aktivnosti, zagotovi dovolj usposobljenega osebja za izvajanje, saj proračunska podpora zahteva različna analitična znanja na področju financiranje projektov in programov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj racionalizira proces načrtovanja in snovanja z izboljšanjem priprave in dokumentiranja odločitev za uvedbo proračunske podpore, da se zagotovi njena ustreznost; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju omejenih virov, ki pogosto omejujejo zmogljivosti delegacije za izvajanje določenih aktivnosti, zagotovi dovolj usposobljenega osebja za izvajanje, saj proračunska podpora zahteva različna analitična znanja na področju financiranje projektov in programov;

| 19. | poudarja vodilno vlogo, ki bi jo morali imeti nacionalni parlamenti držav prejemnic, organizacije civilne družbe in lokalne oblasti, saj so v najboljšem položaju za prepoznavanje prednostnih področij, pripravo strateških dokumentov držav in spremljanje razporejanja proračuna; zahteva, da nacionalni parlamenti pred političnim dialogom z donatorji o proračunski podpori za krepitev vloge parlamentarnega nadzora v posvetovanju s civilno družbo sprejmejo državne strateške dokumente in večletni proračun; |
| --- | --- |

19.

poudarja vodilno vlogo, ki bi jo morali imeti nacionalni parlamenti držav prejemnic, organizacije civilne družbe in lokalne oblasti, saj so v najboljšem položaju za prepoznavanje prednostnih področij, pripravo strateških dokumentov držav in spremljanje razporejanja proračuna; zahteva, da nacionalni parlamenti pred političnim dialogom z donatorji o proračunski podpori za krepitev vloge parlamentarnega nadzora v posvetovanju s civilno družbo sprejmejo državne strateške dokumente in večletni proračun;

| 20. | poudarja, da je pomembno, da je razvojna pomoč EU učinkovita; poziva, naj se na ravni EU razvijejo neodvisni sistemi ocenjevanja in sistemi za pritožbe za vse, ki jih zadeva pomoč EU, ter k podpiranju mehanizmov odgovornosti v državah samih; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je pomembno, da je razvojna pomoč EU učinkovita; poziva, naj se na ravni EU razvijejo neodvisni sistemi ocenjevanja in sistemi za pritožbe za vse, ki jih zadeva pomoč EU, ter k podpiranju mehanizmov odgovornosti v državah samih;

| 21. | poziva Komisijo, naj posreduje bilanco splošne in sektorske proračunske pomoči, namenjene lokalni upravi, ter naj preuči možnosti in tveganja decentralizacije dela proračunske podpore, da bi lokalni akterji dejansko lahko upravljali na lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj posreduje bilanco splošne in sektorske proračunske pomoči, namenjene lokalni upravi, ter naj preuči možnosti in tveganja decentralizacije dela proračunske podpore, da bi lokalni akterji dejansko lahko upravljali na lokalni ravni;

| 22. | poziva Evropsko unijo, naj spoštuje in razvija dejansko lastništvo držav v razvoju nad njihovimi razvojnimi strategijami in naj se s političnim dialogom o proračunski podpori prepreči omejevanje nacionalnih oblikovalcev politik, kar bi ogrožalo demokratično odgovornost in prispevalo k depolitizaciji domače politične realnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko unijo, naj spoštuje in razvija dejansko lastništvo držav v razvoju nad njihovimi razvojnimi strategijami in naj se s političnim dialogom o proračunski podpori prepreči omejevanje nacionalnih oblikovalcev politik, kar bi ogrožalo demokratično odgovornost in prispevalo k depolitizaciji domače politične realnosti;

| 23. | meni, da mora proračunska podpora dati prednost vladnim sektorjem, ki lahko več prispevajo k zmanjšanju revščine, zlasti ministrstvom za zdravje in izobraževanje; |
| --- | --- |

23.

meni, da mora proračunska podpora dati prednost vladnim sektorjem, ki lahko več prispevajo k zmanjšanju revščine, zlasti ministrstvom za zdravje in izobraževanje;

| 24. | prav tako meni, da je treba vidik odnosov med spoloma vključiti v proračunsko podporo in ga upoštevati skozi ves proračunski proces tako, da se spodbuja dialog z združenji žensk in opredelijo kazalniki, razčlenjeni glede na spol; |
| --- | --- |

24.

prav tako meni, da je treba vidik odnosov med spoloma vključiti v proračunsko podporo in ga upoštevati skozi ves proračunski proces tako, da se spodbuja dialog z združenji žensk in opredelijo kazalniki, razčlenjeni glede na spol;

| 25. | poudarja, da bo Evropska komisija zaradi vzajemne odgovornosti morala okrepiti svojo vlogo posrednika med vlado, parlamentom in civilno družbo, ter meni, da bi del proračunske podpore, namenjen tehnični pomoči pri krepitvi sektorskih ministrstev, lahko bil uporabljen tudi za krepitev zmožnosti parlamentov in civilne družbe, da bodo lahko popolno opravljali svoj nadzor nad proračunsko podporo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bo Evropska komisija zaradi vzajemne odgovornosti morala okrepiti svojo vlogo posrednika med vlado, parlamentom in civilno družbo, ter meni, da bi del proračunske podpore, namenjen tehnični pomoči pri krepitvi sektorskih ministrstev, lahko bil uporabljen tudi za krepitev zmožnosti parlamentov in civilne družbe, da bodo lahko popolno opravljali svoj nadzor nad proračunsko podporo;

| 26. | poudarja pomembno vlogo donatorskih organizacij v podpori partnerskim državam pri razvoju njihovih zmogljivosti in pozitivni vpliv lokalnih projektov pomoči na zmanjševanje revščine, splošno rast in trajnostni razvoj v partnerskih državah; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomembno vlogo donatorskih organizacij v podpori partnerskim državam pri razvoju njihovih zmogljivosti in pozitivni vpliv lokalnih projektov pomoči na zmanjševanje revščine, splošno rast in trajnostni razvoj v partnerskih državah;

| 27. | je zaskrbljen zaradi učinkov makroekonomske destabilizacije in vpliva na najranljivejšo populacijo, ki bi jih lahko povzročila nenadna prekinitev proračunske podpore; predlaga, da se v okviru skupnega ukrepanja donatorjev in po posvetovanju s civilno družbo in parlamentom države partnerke vzpostavi mehanizem postopnega zmanjševanja izplačil proračunske podpore, ki bi ga donatorji sprejeli usklajeno, s čimer bi bilo mogoče ublažiti te vplive, spodbuditi politični dialog in omogočiti iskanje usklajenih rešitev za nastale težave; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen zaradi učinkov makroekonomske destabilizacije in vpliva na najranljivejšo populacijo, ki bi jih lahko povzročila nenadna prekinitev proračunske podpore; predlaga, da se v okviru skupnega ukrepanja donatorjev in po posvetovanju s civilno družbo in parlamentom države partnerke vzpostavi mehanizem postopnega zmanjševanja izplačil proračunske podpore, ki bi ga donatorji sprejeli usklajeno, s čimer bi bilo mogoče ublažiti te vplive, spodbuditi politični dialog in omogočiti iskanje usklajenih rešitev za nastale težave;

| 28. | meni, da je treba proračunsko podporo in programirano pomoč obravnavati kot prehodni instrument, ki ne bi smel ovirati prizadevanj držav, da okrepijo zmogljivosti za izkoriščanje lastnih virov, kot so davki, kar bi jim zagotovilo neodvisnost od donacij iz tretjih držav; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba proračunsko podporo in programirano pomoč obravnavati kot prehodni instrument, ki ne bi smel ovirati prizadevanj držav, da okrepijo zmogljivosti za izkoriščanje lastnih virov, kot so davki, kar bi jim zagotovilo neodvisnost od donacij iz tretjih držav;

| 29. | poziva donatorje, naj okrepijo usklajevanje in predvidljivost proračunske podpore, ter vztraja, da morajo biti donatorji pripravljeni prevzeti dolgoročne obveze do partnerskih držav; |
| --- | --- |

29.

poziva donatorje, naj okrepijo usklajevanje in predvidljivost proračunske podpore, ter vztraja, da morajo biti donatorji pripravljeni prevzeti dolgoročne obveze do partnerskih držav;

| 30. | poziva Evropsko unijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se bodo tretje države zavezale k naložbam v mehanizem, ki bo spodbujal njihovo finančno stabilnost; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko unijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se bodo tretje države zavezale k naložbam v mehanizem, ki bo spodbujal njihovo finančno stabilnost;

| 31. | zahteva učinkovito izvajanje zahteve iz člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (uredbo o instrumentu za razvojno sodelovanje), ki se glasi: "Komisija dosledno uporablja pristop, ki temelji na rezultatih in kazalnikih učinkovitosti ter jasno določi in spremlja njegovo pogojenost ter podporna prizadevanja partnerskih držav, da bi razvila parlamentarni nadzor in zmogljivosti revizije ter povečala preglednost in javni dostop do informacij"; poziva Komisijo, naj te določbe uporablja tudi za proračunsko podporo državam upravičenkam v okviru Evropskega razvojnega sklada (države AKP), za katere zaenkrat veljajo le bolj tehnična merila iz člena 61(2) sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

31.

zahteva učinkovito izvajanje zahteve iz člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (uredbo o instrumentu za razvojno sodelovanje), ki se glasi: "Komisija dosledno uporablja pristop, ki temelji na rezultatih in kazalnikih učinkovitosti ter jasno določi in spremlja njegovo pogojenost ter podporna prizadevanja partnerskih držav, da bi razvila parlamentarni nadzor in zmogljivosti revizije ter povečala preglednost in javni dostop do informacij"; poziva Komisijo, naj te določbe uporablja tudi za proračunsko podporo državam upravičenkam v okviru Evropskega razvojnega sklada (države AKP), za katere zaenkrat veljajo le bolj tehnična merila iz člena 61(2) sporazuma iz Cotonouja;

| 32. | meni, da mora, ker je uporaba proračunske podpore pomembna strateška odločitev v odnosu Unije do partnerskih držav, za opredelitev pogojev upravičenosti za to obliko pomoči veljati člen 290 PDEU (delegirani akti) in s tem Svetu in Parlamentu kot sozakonodajalcema podeliti polna pooblastila soodločanja pri njenem sprejetju, po potrebi tudi pravico do razveljavitve delegiranega akta; |
| --- | --- |

32.

meni, da mora, ker je uporaba proračunske podpore pomembna strateška odločitev v odnosu Unije do partnerskih držav, za opredelitev pogojev upravičenosti za to obliko pomoči veljati člen 290 PDEU (delegirani akti) in s tem Svetu in Parlamentu kot sozakonodajalcema podeliti polna pooblastila soodločanja pri njenem sprejetju, po potrebi tudi pravico do razveljavitve delegiranega akta;

| 33. | opozarja, da so številne države v razvoju zaradi precejšnjih zmogljivostnih pomanjkljivosti in zlasti šibkega upravljanja prikrajšane za proračunsko podporo; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da so številne države v razvoju zaradi precejšnjih zmogljivostnih pomanjkljivosti in zlasti šibkega upravljanja prikrajšane za proračunsko podporo;

| 34. | meni, da pri odločitvah o financiranju v zvezi s proračunsko podporo ne bi smeli upoštevati samo predvidenih koristi, ampak tudi kratko- in dolgoročna tveganja, ki nastajajo v državah donatorkah in partnerskih državah; ugotavlja, da se Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu (7) popolnoma strinja s to oceno, vendar je še vedno treba oblikovati in uveljaviti zanesljiv okvir za obvladovanje tveganj; |
| --- | --- |

34.

meni, da pri odločitvah o financiranju v zvezi s proračunsko podporo ne bi smeli upoštevati samo predvidenih koristi, ampak tudi kratko- in dolgoročna tveganja, ki nastajajo v državah donatorkah in partnerskih državah; ugotavlja, da se Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu (7) popolnoma strinja s to oceno, vendar je še vedno treba oblikovati in uveljaviti zanesljiv okvir za obvladovanje tveganj;

| 35. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da je Računsko sodišče (Sodišče) v letnem poročilu o aktivnostih, ki se financirajo v okviru osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za finančno leto 2009, ugotovilo, da je pri izplačilih proračunske podpore zelo pogosto prišlo do nedoločljivih napak, ki so nastale zaradi pomanjkanja formalnega in strukturiranega dokazovanja skladnosti s plačilnimi pogoji; hkrati ugotavlja in izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je Sodišče pri desetem Evropskem razvojnem skladu ugotovilo, da je zaradi jasnejšega ocenjevalnega okvira, ki je zdaj v uporabi, prišlo do občutnega izboljšanja pri dokazovanju skladnosti s plačilnimi pogoji; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da je Računsko sodišče (Sodišče) v letnem poročilu o aktivnostih, ki se financirajo v okviru osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za finančno leto 2009, ugotovilo, da je pri izplačilih proračunske podpore zelo pogosto prišlo do nedoločljivih napak, ki so nastale zaradi pomanjkanja formalnega in strukturiranega dokazovanja skladnosti s plačilnimi pogoji; hkrati ugotavlja in izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je Sodišče pri desetem Evropskem razvojnem skladu ugotovilo, da je zaradi jasnejšega ocenjevalnega okvira, ki je zdaj v uporabi, prišlo do občutnega izboljšanja pri dokazovanju skladnosti s plačilnimi pogoji;

| 36. | opozarja, da so za uspeh razvojnih strategij bistvene javne naložbe v javne dobrine, kot so izobraževanje, socialna varnost, infrastruktura in proizvodne zmogljivosti, zlasti glede malih kmetijskih gospodarstev in podpore lokalnim trgom; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da so za uspeh razvojnih strategij bistvene javne naložbe v javne dobrine, kot so izobraževanje, socialna varnost, infrastruktura in proizvodne zmogljivosti, zlasti glede malih kmetijskih gospodarstev in podpore lokalnim trgom;

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive deleže, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje ter da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka, dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive deleže, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje ter da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka, dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu;

| 38. | poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za boj proti korupciji v državah prejemnicah, po potrebi tudi začasno zaustavitev izplačil; v tem okviru poziva Komisijo, naj ohrani tesen in reden dialog z vladami partnericami o vprašanjih korupcije ter nameni zadostno pozornost potrebam posameznih držav prejemnic po gradnji zmogljivosti v smislu odgovornosti in protikorupcijskih mehanizmov; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za boj proti korupciji v državah prejemnicah, po potrebi tudi začasno zaustavitev izplačil; v tem okviru poziva Komisijo, naj ohrani tesen in reden dialog z vladami partnericami o vprašanjih korupcije ter nameni zadostno pozornost potrebam posameznih držav prejemnic po gradnji zmogljivosti v smislu odgovornosti in protikorupcijskih mehanizmov;

| 39. | meni, da je predvidljivost tokov pomoči eden najpomembnejših dejavnikov za zagotavljanje kakovostne porabe, saj partnerskim državam omogoča, da dolgoročno načrtujejo porabo in podprejo izboljšave sektorskih politik; se zavzema za to, da bi bilo treba tak pristop okrepiti s fiskalnimi politikami partnerskih držav in uporabo domačih prihodkov, s čimer bi se morala dolgoročno zmanjšati odvisnost od pomoči; |
| --- | --- |

39.

meni, da je predvidljivost tokov pomoči eden najpomembnejših dejavnikov za zagotavljanje kakovostne porabe, saj partnerskim državam omogoča, da dolgoročno načrtujejo porabo in podprejo izboljšave sektorskih politik; se zavzema za to, da bi bilo treba tak pristop okrepiti s fiskalnimi politikami partnerskih držav in uporabo domačih prihodkov, s čimer bi se morala dolgoročno zmanjšati odvisnost od pomoči;

| 40. | opozarja, da so zaradi pomanjkanja napredka na ravni upravljanja javnih financ številne države še vedno izključene iz proračunske podpore; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da so zaradi pomanjkanja napredka na ravni upravljanja javnih financ številne države še vedno izključene iz proračunske podpore;

| 41. | meni, da je treba proračunsko pomoč v državah v razvoju vzpostaviti postopoma, najprej v manjšem številu držav, nato pa povečevati njihovo število v skladu z večjimi zmožnostmi partnerskih držav; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba proračunsko pomoč v državah v razvoju vzpostaviti postopoma, najprej v manjšem številu držav, nato pa povečevati njihovo število v skladu z večjimi zmožnostmi partnerskih držav;

| 42. | poudarja, da bi bilo treba proračunsko podporo porabiti za zmanjšanje revščine ter uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in načel, kot so partnerstvo, učinkovitost pomoči in skladnost politike za razvoj; izraža svojo podporo na dosežkih temelječim pobudam, vendar poudarja, da morajo biti odmiki od izplačil čim bolj predvidljivi, da ne bi negativno vplivali na proračunsko načrtovanje; ponovno poudarja, da je treba proračunsko podporo odobriti le državam, ki spoštujejo in izpolnjujejo minimalne standarde upravljanja in spoštovanja človekovih pravic; poudarja, da morajo biti pogoji, povezani z makroekonomskimi reformami, združljivi s človekovim in socialnim razvojem; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi bilo treba proračunsko podporo porabiti za zmanjšanje revščine ter uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in načel, kot so partnerstvo, učinkovitost pomoči in skladnost politike za razvoj; izraža svojo podporo na dosežkih temelječim pobudam, vendar poudarja, da morajo biti odmiki od izplačil čim bolj predvidljivi, da ne bi negativno vplivali na proračunsko načrtovanje; ponovno poudarja, da je treba proračunsko podporo odobriti le državam, ki spoštujejo in izpolnjujejo minimalne standarde upravljanja in spoštovanja človekovih pravic; poudarja, da morajo biti pogoji, povezani z makroekonomskimi reformami, združljivi s človekovim in socialnim razvojem;

| 43. | poziva države v razvoju in Komisijo, naj spodbujajo sodelovanje v razvoju v skladu z ustreznimi določbami sporazuma iz Cotonouja ter členov 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1905/2006, zlasti kar zadeva spodbujanje civilne družbe in lokalnih ter regionalnih oblasti in posvetovanje z njimi;; |
| --- | --- |

43.

poziva države v razvoju in Komisijo, naj spodbujajo sodelovanje v razvoju v skladu z ustreznimi določbami sporazuma iz Cotonouja ter členov 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1905/2006, zlasti kar zadeva spodbujanje civilne družbe in lokalnih ter regionalnih oblasti in posvetovanje z njimi;;

| 44. | poudarja, da je treba pri dodeljevanju proračunske podpore državam AKP dobaviteljicam banan, ki so upravičene do spremljevalnih ukrepov v tem sektorju, v variabilni delež, ki temelji na kazalcih upravljanja, vključiti posebne pogoje, predlagane v novem členu 17a, za katerega Parlament predlaga vključitev v Uredbo (ES) št. 1905/2006 (instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja) v skladu s svojim zgoraj omenjenim stališčem z dne 3. februarja 2011; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba pri dodeljevanju proračunske podpore državam AKP dobaviteljicam banan, ki so upravičene do spremljevalnih ukrepov v tem sektorju, v variabilni delež, ki temelji na kazalcih upravljanja, vključiti posebne pogoje, predlagane v novem členu 17a, za katerega Parlament predlaga vključitev v Uredbo (ES) št. 1905/2006 (instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja) v skladu s svojim zgoraj omenjenim stališčem z dne 3. februarja 2011;

| 45. | poziva Komisijo, naj javnosti zagotovi dostop do sporazumov z državami v razvoju o proračunski podpori in pogodb o razvojnih ciljih tisočletja; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj javnosti zagotovi dostop do sporazumov z državami v razvoju o proračunski podpori in pogodb o razvojnih ciljih tisočletja;

| 46. | poudarja, da lahko sektorska proračunska podpora pod določenimi pogoji predstavlja uporabno prehodno možnost, s katero bi se zadevnim vladam in parlamentom dodelilo večje lastništvo nad sredstvi pomoči, hkrati pa bi bila ta sredstva namenjena za razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da lahko sektorska proračunska podpora pod določenimi pogoji predstavlja uporabno prehodno možnost, s katero bi se zadevnim vladam in parlamentom dodelilo večje lastništvo nad sredstvi pomoči, hkrati pa bi bila ta sredstva namenjena za razvojne cilje tisočletja;

| 47. | meni, da imajo z nafto in minerali bogate države zmožnosti za financiranje lastnega razvoja in boja proti revščini, če zagotovijo pregleden davčni sistem in pravično razdelitev bogastva; |
| --- | --- |

47.

meni, da imajo z nafto in minerali bogate države zmožnosti za financiranje lastnega razvoja in boja proti revščini, če zagotovijo pregleden davčni sistem in pravično razdelitev bogastva;

| 48. | meni, da so pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja načeloma primeri kvalitetne proračunske podpore (dolgotrajnost, predvidljivost, osredotočenost na socialne sektorje itd.), vezane na rezultate; zato zahteva, da Evropska komisija v letu 2011 objavi oceno pogodb o razvojih ciljih tisočletja in oceni možnosti za njihovo razširitev na večje število držav; |
| --- | --- |

48.

meni, da so pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja načeloma primeri kvalitetne proračunske podpore (dolgotrajnost, predvidljivost, osredotočenost na socialne sektorje itd.), vezane na rezultate; zato zahteva, da Evropska komisija v letu 2011 objavi oceno pogodb o razvojih ciljih tisočletja in oceni možnosti za njihovo razširitev na večje število držav;

| 49. | nadalje poziva Komisijo, naj v okviru „državnih strateških dokumentov“ ob podaji vmesne ocene objavi tudi pogojevanja in kazalnike uspešnosti; meni, da je treba kazalnike uspešnosti proračunske pomoči opredeliti glede na uresničevanje cilja zmanjšanja revščine in ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

49.

nadalje poziva Komisijo, naj v okviru „državnih strateških dokumentov“ ob podaji vmesne ocene objavi tudi pogojevanja in kazalnike uspešnosti; meni, da je treba kazalnike uspešnosti proračunske pomoči opredeliti glede na uresničevanje cilja zmanjšanja revščine in ciljev tisočletja;

| 50. | ponovno poziva Komisijo, naj od nadzora nad vložki preide k preverjanju rezultatov glede na kazalnike, in sicer z izboljšanjem sistema poročanja s poudarkom na učinkovitosti programov; |
| --- | --- |

50.

ponovno poziva Komisijo, naj od nadzora nad vložki preide k preverjanju rezultatov glede na kazalnike, in sicer z izboljšanjem sistema poročanja s poudarkom na učinkovitosti programov;

| 51. | ugotavlja, da je treba za učinkovitost ukrepov razvojne politike v državah partnericah v celoti upoštevati lokalna merila in v spoštovanje vrednot Evropske unije, kot je navedeno v pogodbi, vključno z načeli pravne države in demokracije; poudarja, da morajo potrebe ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je treba za učinkovitost ukrepov razvojne politike v državah partnericah v celoti upoštevati lokalna merila in v spoštovanje vrednot Evropske unije, kot je navedeno v pogodbi, vključno z načeli pravne države in demokracije; poudarja, da morajo potrebe ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo javni register, v katerem bodo pregledno navedeni sporazumi o proračunski podpori, postopki in razvojni kazalniki, s čimer bi okrepili domače demokratične institucije in poskusili zagotoviti vzajemno odgovornost; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo javni register, v katerem bodo pregledno navedeni sporazumi o proračunski podpori, postopki in razvojni kazalniki, s čimer bi okrepili domače demokratične institucije in poskusili zagotoviti vzajemno odgovornost;

| 53. | poziva države članice, naj se bolje uskladijo na nacionalnih ravneh in ravni Skupnosti, kar zadeva politiko razvojne pomoči; poziva države članice, naj v zvezi z proračunsko podporo sodelujejo z Evropsko službo za zunanje delovanje ter okrepijo usklajevanje s Komisijo in tako preprečijo prekrivanja in neskladnosti; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj se bolje uskladijo na nacionalnih ravneh in ravni Skupnosti, kar zadeva politiko razvojne pomoči; poziva države članice, naj v zvezi z proračunsko podporo sodelujejo z Evropsko službo za zunanje delovanje ter okrepijo usklajevanje s Komisijo in tako preprečijo prekrivanja in neskladnosti;

| 54. | opozarja Komisijo in države članice, naj uskladijo svoje razvojno sodelovanje, da bi izboljšale svojo obvezo do poročanja, ki jo imajo vse vpleten strani; |
| --- | --- |

54.

opozarja Komisijo in države članice, naj uskladijo svoje razvojno sodelovanje, da bi izboljšale svojo obvezo do poročanja, ki jo imajo vse vpleten strani;

| 55. | je trdno prepričan, da je treba v temeljiti analizi prihodnosti proračunske podpore EU za tretje države obravnavati vprašanje vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun; je seznanjen z zgodovinskim in institucionalnim ozadjem sedanjih razmer, vendar meni, da je nastopil čas, ko morajo Svet, države članice ter države AKP priznati, da te razmere spodkopavajo učinkovitost, preglednost in odgovornost proračunske podpore Unije; vendar poudarja, da se v okviru take vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun ne smejo zmanjšati sredstva za financiranje razvojnih politik; |
| --- | --- |

55.

je trdno prepričan, da je treba v temeljiti analizi prihodnosti proračunske podpore EU za tretje države obravnavati vprašanje vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun; je seznanjen z zgodovinskim in institucionalnim ozadjem sedanjih razmer, vendar meni, da je nastopil čas, ko morajo Svet, države članice ter države AKP priznati, da te razmere spodkopavajo učinkovitost, preglednost in odgovornost proračunske podpore Unije; vendar poudarja, da se v okviru take vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun ne smejo zmanjšati sredstva za financiranje razvojnih politik;

| 56. | poziva države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v skladu z ustaljeno prakso z drugih področij bolj uskladijo svojo proračunsko podporo za tretje države, da bi preprečile podvajanja, nedoslednost in neskladja; obžaluje, da pregledi kažejo, da donatorji zaradi šibkih politik, institucij in sistemov izvajanja storitev na sektorski ravni uporabljajo lastne sisteme za izvajanje projektov in raje kot na podlagi usklajevanja delujejo na dvostranski ravni, kar je ob skromnih finančnih sredstvih še manj sprejemljivo in zaradi česar tudi EU zelo težko izpolni svoje obljube o večji predvidljivosti pomoči; vztraja, da se je treba v vseh fazah priprave in zagotavljanja proračunske podpore EU osredotočiti na posebna področja, ki ponujajo največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v skladu z ustaljeno prakso z drugih področij bolj uskladijo svojo proračunsko podporo za tretje države, da bi preprečile podvajanja, nedoslednost in neskladja; obžaluje, da pregledi kažejo, da donatorji zaradi šibkih politik, institucij in sistemov izvajanja storitev na sektorski ravni uporabljajo lastne sisteme za izvajanje projektov in raje kot na podlagi usklajevanja delujejo na dvostranski ravni, kar je ob skromnih finančnih sredstvih še manj sprejemljivo in zaradi česar tudi EU zelo težko izpolni svoje obljube o večji predvidljivosti pomoči; vztraja, da se je treba v vseh fazah priprave in zagotavljanja proračunske podpore EU osredotočiti na posebna področja, ki ponujajo največjo dodano vrednost;

| 57. | poziva Komisijo, naj javnost bolje seznani s tveganji, značilnimi za prakso proračunske podpore, vendar naj hkrati izpostavi tudi pozitivni učinek take podpore, kar zadeva emancipacijo partnerjev; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj javnost bolje seznani s tveganji, značilnimi za prakso proračunske podpore, vendar naj hkrati izpostavi tudi pozitivni učinek take podpore, kar zadeva emancipacijo partnerjev;

| 58. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj še naprej spodbujajo in ohranjajo svojo finančno podporo ter hkrati zagotovijo svetovanje za tehnokratsko upravljanje javnih financ; |
| --- | --- |

58.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj še naprej spodbujajo in ohranjajo svojo finančno podporo ter hkrati zagotovijo svetovanje za tehnokratsko upravljanje javnih financ;

| 59. | poudarja, da je namen večje usklajenosti optimizacija dodeljevanja sredstev, spodbujanje izmenjave najboljših praks in povečanje učinkovitosti proračunske podpore; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je namen večje usklajenosti optimizacija dodeljevanja sredstev, spodbujanje izmenjave najboljših praks in povečanje učinkovitosti proračunske podpore;

| 60. | meni, da bi se Unija morala zavedati dodane vrednosti njene velike politične teže in potencialno zelo širokega delovanja ter to dejstvo izkoristiti tako, da bi bil njen politični vpliv sorazmeren z dodeljeno finančno podporo; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi se Unija morala zavedati dodane vrednosti njene velike politične teže in potencialno zelo širokega delovanja ter to dejstvo izkoristiti tako, da bi bil njen politični vpliv sorazmeren z dodeljeno finančno podporo;

| 61. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo predloži Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

61.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo predloži Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sklepi Sveta z dne 15. maja 2007 (09558/2007).

(3)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(4)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 316.

(5)  UL L 252, 25.9.2010, str. 109.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0030.

(7)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 11/2010: Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/46

---

Torek, 5. julij 2011Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje

P7_TA(2011)0318

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje (2011/2034(INI))

2013/C 33 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" (KOM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" (KOM(2010)0677),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka v zvezi s sporočilom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" (SEK(2010)1395), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka v zvezi s sporočilom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" (SEK(2010)1395),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo" (KOM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo" (KOM(2010)0639),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Obnovljiva energija – Približevanje ciljem za leto 2020" (KOM(2011)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Obnovljiva energija – Približevanje ciljem za leto 2020" (KOM(2011)0031),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Analiza možnosti, da se preseže 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter oceni tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU" (KOM(2010)0265); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Analiza možnosti, da se preseže 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter oceni tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU" (KOM(2010)0265);

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju tretjega zakonodajnega svežnja v zvezi z notranjim trgom na področju energetike z naslovom "Energija za Evropo: resničen trg z varno dobavo" (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega zakonodajnega svežnja v zvezi z notranjim trgom na področju energetike z naslovom "Energija za Evropo: resničen trg z varno dobavo" (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (5),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju programa vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2007–2009 (KOM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju programa vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2007–2009 (KOM(2010)0203),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Energija. Energetska politika za Evropo (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Energija. Energetska politika za Evropo (KOM(2007)0001),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Prednostni načrt medsebojnega povezovanja (KOM(2006)0846), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Prednostni načrt medsebojnega povezovanja (KOM(2006)0846),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom "Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020" (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom "Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020" (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (11),

| — | ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Unija prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju transporta, telekomunikacij in energetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Unija prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju transporta, telekomunikacij in energetske infrastrukture,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0226/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A7-0226/2011),

| A. | ker naši glavni izzivi na področju energetike vključujejo spopadanje s podnebnimi spremembami, krepitev energetske varnosti in neodvisnosti ob sočasnem zmanjševanju skupne porabe energije ter uvoza fosilnih goriv in odvisnosti, povečanje raznovrstnosti dobaviteljev energije in energetskih virov, doseganje konkurenčnega notranjega trga z energijo in zagotavljanje univerzalnega dostopa do trajnostne, cenovno dostopne, varne in učinkovite energije, |
| --- | --- |

A.

ker naši glavni izzivi na področju energetike vključujejo spopadanje s podnebnimi spremembami, krepitev energetske varnosti in neodvisnosti ob sočasnem zmanjševanju skupne porabe energije ter uvoza fosilnih goriv in odvisnosti, povečanje raznovrstnosti dobaviteljev energije in energetskih virov, doseganje konkurenčnega notranjega trga z energijo in zagotavljanje univerzalnega dostopa do trajnostne, cenovno dostopne, varne in učinkovite energije,

| B. | ker je bila skupna energetska politika na ravni EU oblikovana glede na splošni cilj zagotavljanja razpoložljivosti fizične neprekinjenosti energetskih proizvodov in storitev na trgu, ki bodo cenovno dosegljivi vsem uporabnikom (gospodinjstvom in industriji), |
| --- | --- |

B.

ker je bila skupna energetska politika na ravni EU oblikovana glede na splošni cilj zagotavljanja razpoložljivosti fizične neprekinjenosti energetskih proizvodov in storitev na trgu, ki bodo cenovno dosegljivi vsem uporabnikom (gospodinjstvom in industriji),

| C. | ker je potrebno zagotoviti zanesljivost oskrbe in okrepiti solidarnost med državami članicami v primerih, ko se ena izmed njih znajde v energetski krizi, |
| --- | --- |

C.

ker je potrebno zagotoviti zanesljivost oskrbe in okrepiti solidarnost med državami članicami v primerih, ko se ena izmed njih znajde v energetski krizi,

| D. | ker Lizbonska pogodba zagotavlja posebno pravno podlago za razvoj energetske politike EU, ki spodbuja uspešno medsebojno povezovanje energetskih omrežij med državami članicami prek nacionalnih in regionalnih meja, kar je potrebno za doseganje ostalih ciljev energetske politike EU in solidarnosti (delovanje energetskega trga, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, varnost oskrbe, raznovrstnost energetskih virov in oblik oskrbe), |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba zagotavlja posebno pravno podlago za razvoj energetske politike EU, ki spodbuja uspešno medsebojno povezovanje energetskih omrežij med državami članicami prek nacionalnih in regionalnih meja, kar je potrebno za doseganje ostalih ciljev energetske politike EU in solidarnosti (delovanje energetskega trga, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, varnost oskrbe, raznovrstnost energetskih virov in oblik oskrbe),

| E. | ker bi pomanjkanje pravočasne modernizacije, posodobitev, medsebojnega povezovanja in prilagoditev energetske infrastrukture Unije za bolj trajnosten in učinkovit model proizvodnje, prenosa in porabe energije lahko ogrozilo njene sposobnosti na področju doseganja energetskih in podnebnih ciljev za leto 2020 – zlasti tistih glede vključevanja in povečanja deleža obnovljivih virov energije – ter spodkopalo dolgoročni cilj EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80 % do 95 % do leta 2050, |
| --- | --- |

E.

ker bi pomanjkanje pravočasne modernizacije, posodobitev, medsebojnega povezovanja in prilagoditev energetske infrastrukture Unije za bolj trajnosten in učinkovit model proizvodnje, prenosa in porabe energije lahko ogrozilo njene sposobnosti na področju doseganja energetskih in podnebnih ciljev za leto 2020 – zlasti tistih glede vključevanja in povečanja deleža obnovljivih virov energije – ter spodkopalo dolgoročni cilj EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80 % do 95 % do leta 2050,

| F. | ker morajo načrtovanje naložb v infrastrukturo in odločitve, ki jih je treba sprejeti v zvezi s tem, temeljiti na dolgoročnih scenarijih, ki upoštevajo predvidene dosežke in potrebe po nadaljnjem tehničnem razvoju, |
| --- | --- |

F.

ker morajo načrtovanje naložb v infrastrukturo in odločitve, ki jih je treba sprejeti v zvezi s tem, temeljiti na dolgoročnih scenarijih, ki upoštevajo predvidene dosežke in potrebe po nadaljnjem tehničnem razvoju,

| G. | ker se bo morala evropska energetska infrastruktura zaradi nadaljnjega vključevanja obnovljivih virov energije prilagoditi na ravni prenosa in distribucije, |
| --- | --- |

G.

ker se bo morala evropska energetska infrastruktura zaradi nadaljnjega vključevanja obnovljivih virov energije prilagoditi na ravni prenosa in distribucije,

| H. | ker je odprt, pregleden, povezan in konkurenčen energetski trg EU potreben, da bi dosegli konkurenčne cene energije, zanesljivost oskrbe, trajnost ter učinkovito in obsežno razporeditev obnovljivih virov energije, in ker je dokončanje takšnega trga še vedno pomemben izziv za vse države članice, |
| --- | --- |

H.

ker je odprt, pregleden, povezan in konkurenčen energetski trg EU potreben, da bi dosegli konkurenčne cene energije, zanesljivost oskrbe, trajnost ter učinkovito in obsežno razporeditev obnovljivih virov energije, in ker je dokončanje takšnega trga še vedno pomemben izziv za vse države članice,

| I. | ob upoštevanju izjemnega pomena pravočasnega in celovitega izvajanja veljavne zakonodaje, vključno z zakonodajnimi predlogi, predvidenimi v tretjem svežnju o notranjem trgu z energijo, in ustreznega obveščanja o naložbah v energetsko infrastrukturo do izreka sodbe Sodišča (12), da se zagotovi pregled morebitnih vrzeli v povpraševanju in oskrbi ter ovir za naložbe, |
| --- | --- |

I.

ob upoštevanju izjemnega pomena pravočasnega in celovitega izvajanja veljavne zakonodaje, vključno z zakonodajnimi predlogi, predvidenimi v tretjem svežnju o notranjem trgu z energijo, in ustreznega obveščanja o naložbah v energetsko infrastrukturo do izreka sodbe Sodišča (12), da se zagotovi pregled morebitnih vrzeli v povpraševanju in oskrbi ter ovir za naložbe,

| J. | ker zmogljivost za medsebojno povezovanje ali njegova razpoložljivost med državami članicami v tretjini Unije še vedno ni zadostna glede na cilj 10 % medsebojnih povezav, ki ga je Evropski svet določil leta 2002, in ker so nekatere države članice in regije še vedno izolirane in odvisne od enega samega dobavitelja, kar preprečuje dejansko povezovanje trgov, likvidnosti in energetskih tokov, |
| --- | --- |

J.

ker zmogljivost za medsebojno povezovanje ali njegova razpoložljivost med državami članicami v tretjini Unije še vedno ni zadostna glede na cilj 10 % medsebojnih povezav, ki ga je Evropski svet določil leta 2002, in ker so nekatere države članice in regije še vedno izolirane in odvisne od enega samega dobavitelja, kar preprečuje dejansko povezovanje trgov, likvidnosti in energetskih tokov,

| K. | ker bi bilo treba pri energetskih infrastrukturah upoštevati posebne potrebe naravnih otokov in oddaljenih regij, kot so Kanarski otoki, Madeira, Azori in francoske regije na skrajnem obrobju, |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba pri energetskih infrastrukturah upoštevati posebne potrebe naravnih otokov in oddaljenih regij, kot so Kanarski otoki, Madeira, Azori in francoske regije na skrajnem obrobju,

| L. | ker je v jugovzhodni Evropi omrežje za prenos energije manj razvito kot omrežje na preostalem delu celine, |
| --- | --- |

L.

ker je v jugovzhodni Evropi omrežje za prenos energije manj razvito kot omrežje na preostalem delu celine,

| M. | ker so alternativne dobavne in tranzitne poti ter nove medsebojne povezave pomembne, da bi omogočili uresničevanje solidarnosti med državami članicami, |
| --- | --- |

M.

ker so alternativne dobavne in tranzitne poti ter nove medsebojne povezave pomembne, da bi omogočili uresničevanje solidarnosti med državami članicami,

| N. | ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti projektom, ki še niso dokončani, vendar jih je EU izbrala kot prednostne projekte v skladu z Odločbo št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES, |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti projektom, ki še niso dokončani, vendar jih je EU izbrala kot prednostne projekte v skladu z Odločbo št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES,

| O. | ker je tretji energetski sveženj vzpostavil pravni okvir, ki naj bi izboljšal konkurenčnost na trgu z energijo, |
| --- | --- |

O.

ker je tretji energetski sveženj vzpostavil pravni okvir, ki naj bi izboljšal konkurenčnost na trgu z energijo,

| P. | ker morajo biti energetske infrastrukture, ki se načrtujejo danes, skladne s potrebami trga in z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU ter z njihovim izvajanjem v okviru različnih nacionalnih energetskih politik, pri čemer imajo prednost viri energije brez družbenih in okoljskih stroškov, |
| --- | --- |

P.

ker morajo biti energetske infrastrukture, ki se načrtujejo danes, skladne s potrebami trga in z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU ter z njihovim izvajanjem v okviru različnih nacionalnih energetskih politik, pri čemer imajo prednost viri energije brez družbenih in okoljskih stroškov,

| Q. | ker je treba za plin in električno energijo povečati naložbe v zmogljivosti za prenos ter pri tem upoštevati energetske cilje EU 20–20–20 in novo energetsko okolje skoraj brez emisij ogljika po letu 2020, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba za plin in električno energijo povečati naložbe v zmogljivosti za prenos ter pri tem upoštevati energetske cilje EU 20–20–20 in novo energetsko okolje skoraj brez emisij ogljika po letu 2020,

| R. | ker je izgradnja energetske infrastrukture strateškega pomena za doseganje ciljev načrta SET (Strategic Energy Technology Plan), |
| --- | --- |

R.

ker je izgradnja energetske infrastrukture strateškega pomena za doseganje ciljev načrta SET (Strategic Energy Technology Plan),

| S. | ker energijska učinkovitost predstavlja močno in stroškovno učinkovito orodje za doseganje trajnostne energetske prihodnosti: z zmanjšanjem povpraševanja po energiji se lahko zmanjša tudi odvisnost od uvoza in preselitev obratov kot posledica vse večjih stroškov, prav tako se lahko s pametnimi naložbami v obstoječe in nove infrastrukture zmanjša potreba po javnih in zasebnih naložbah v energetsko infrastrukturo, |
| --- | --- |

S.

ker energijska učinkovitost predstavlja močno in stroškovno učinkovito orodje za doseganje trajnostne energetske prihodnosti: z zmanjšanjem povpraševanja po energiji se lahko zmanjša tudi odvisnost od uvoza in preselitev obratov kot posledica vse večjih stroškov, prav tako se lahko s pametnimi naložbami v obstoječe in nove infrastrukture zmanjša potreba po javnih in zasebnih naložbah v energetsko infrastrukturo,

| T. | ker pametna omrežja predstavljajo pomembno priložnost za vzpostavitev učinkovitega razmerja med proizvodnjo energije, njenim prenosom in končnimi uporabniki, kar omogoča smotrno porabo energije in tako povečuje energetsko učinkovitost, |
| --- | --- |

T.

ker pametna omrežja predstavljajo pomembno priložnost za vzpostavitev učinkovitega razmerja med proizvodnjo energije, njenim prenosom in končnimi uporabniki, kar omogoča smotrno porabo energije in tako povečuje energetsko učinkovitost,

| U. | ker bodo večje zmogljivosti za medsebojno povezovanje plinskih omrežij na jugozahodni osi koridorja sever – jug omogočile, da bodo tako zmogljivosti za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina kot zmogljivosti Iberskega polotoka za podzemno skladiščenje prispevale k zanesljivosti oskrbe EU, hkrati pa bo to pomemben korak k resnično povezanemu notranjemu trgu z energijo, |
| --- | --- |

U.

ker bodo večje zmogljivosti za medsebojno povezovanje plinskih omrežij na jugozahodni osi koridorja sever – jug omogočile, da bodo tako zmogljivosti za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina kot zmogljivosti Iberskega polotoka za podzemno skladiščenje prispevale k zanesljivosti oskrbe EU, hkrati pa bo to pomemben korak k resnično povezanemu notranjemu trgu z energijo,

| V. | ker dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj in pomanjkanje usklajenosti med upravnimi organi lahko privedejo do velikih zamud in dodatnih stroškov, predvsem v čezmejnih projektih, |
| --- | --- |

V.

ker dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj in pomanjkanje usklajenosti med upravnimi organi lahko privedejo do velikih zamud in dodatnih stroškov, predvsem v čezmejnih projektih,

| W. | ker so dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj, pomanjkanje metod za razdelitev stroškov ter pomanjkanje instrumentov za razdelitev koristi in stroškov čezmejnih infrastrukturnih energetskih projektov glavna ovira za njihov razvoj, |
| --- | --- |

W.

ker so dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj, pomanjkanje metod za razdelitev stroškov ter pomanjkanje instrumentov za razdelitev koristi in stroškov čezmejnih infrastrukturnih energetskih projektov glavna ovira za njihov razvoj,

| X. | ker moramo zagotoviti visokokakovostno javno razpravo in ustrezno upoštevati evropsko okoljsko zakonodajo, |
| --- | --- |

X.

ker moramo zagotoviti visokokakovostno javno razpravo in ustrezno upoštevati evropsko okoljsko zakonodajo,

| Y. | ker imajo regulatorji pomembno vlogo pri oblikovanju k potrošniku usmerjenega, povezanega in konkurenčnega notranjega trga z energijo, |
| --- | --- |

Y.

ker imajo regulatorji pomembno vlogo pri oblikovanju k potrošniku usmerjenega, povezanega in konkurenčnega notranjega trga z energijo,

| Z. | ker bo glede na Sporočilo Komisije z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" v prihodnjem desetletju potrebnih približno 200 milijard EUR za financiranje potreb po energetskih infrastrukturah in ker bodo polovico tega zneska morale zagotoviti države članice, |
| --- | --- |

Z.

ker bo glede na Sporočilo Komisije z naslovom "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje" v prihodnjem desetletju potrebnih približno 200 milijard EUR za financiranje potreb po energetskih infrastrukturah in ker bodo polovico tega zneska morale zagotoviti države članice,

| AA. | ker morajo tržni instrumenti in načelo "uporabnik plača" še naprej ostati podlaga za financiranje energetske infrastrukture ter ker bo treba na pregleden način in za vsak primer posebej zagotoviti omejeno vsoto javnih sredstev za financiranje nekaterih projektov evropskega interesa, ki niso nujno ekonomsko donosni, pri tem pa je treba zagovarjati enake pogoje za vse na evropskem notranjem trgu z energijo, zagotavljati zanesljivost oskrbe, preprečiti izkrivljanja konkurence in spodbujati učinkovito povezovanje obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

AA.

ker morajo tržni instrumenti in načelo "uporabnik plača" še naprej ostati podlaga za financiranje energetske infrastrukture ter ker bo treba na pregleden način in za vsak primer posebej zagotoviti omejeno vsoto javnih sredstev za financiranje nekaterih projektov evropskega interesa, ki niso nujno ekonomsko donosni, pri tem pa je treba zagovarjati enake pogoje za vse na evropskem notranjem trgu z energijo, zagotavljati zanesljivost oskrbe, preprečiti izkrivljanja konkurence in spodbujati učinkovito povezovanje obnovljivih virov energije,

| AB. | ker je treba čim prej začeti izvajati obsežne naložbe, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba čim prej začeti izvajati obsežne naložbe,

| AC. | ker imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo, saj so pomembni akterji na področju energije zaradi odgovornosti, ki jo imajo v številnih dejavnostih, povezanih z načrtovanjem in upravljanjem ozemelj, izdajanjem dovoljenj v zvezi z veliki infrastrukturnimi projekti, naložbami, javnimi naročili, proizvodnjo in dejstvom, da so blizu potrošnikom, |
| --- | --- |

AC.

ker imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo, saj so pomembni akterji na področju energije zaradi odgovornosti, ki jo imajo v številnih dejavnostih, povezanih z načrtovanjem in upravljanjem ozemelj, izdajanjem dovoljenj v zvezi z veliki infrastrukturnimi projekti, naložbami, javnimi naročili, proizvodnjo in dejstvom, da so blizu potrošnikom,

Strateško načrtovanje energetske infrastrukture

| 1. | poudarja, da so državni organi najbolj odgovorni za to, da služijo javnemu interesu z izpolnjevanjem družbenih in okoljskih ciljev, vendar bi moral glavno odgovornost za razvoj energetske infrastrukture nositi ustrezno reguliran trg; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so državni organi najbolj odgovorni za to, da služijo javnemu interesu z izpolnjevanjem družbenih in okoljskih ciljev, vendar bi moral glavno odgovornost za razvoj energetske infrastrukture nositi ustrezno reguliran trg;

| 2. | poudarja bistven pomen pravočasnega, pravilnega in celovitega izvajanja veljavne zakonodaje, vključno z zakonodajnimi predlogi, predvidenimi v tretjem svežnju o notranjem trgu z energijo, da se najpozneje do leta 2014 doseže povezan in konkurenčen evropski notranji trg; |
| --- | --- |

2.

poudarja bistven pomen pravočasnega, pravilnega in celovitega izvajanja veljavne zakonodaje, vključno z zakonodajnimi predlogi, predvidenimi v tretjem svežnju o notranjem trgu z energijo, da se najpozneje do leta 2014 doseže povezan in konkurenčen evropski notranji trg;

| 3. | poudarja potrebo po izvajanju veljavnih politik in predpisov, da se zagotovi boljša izkoriščenost obstoječe energetske infrastrukture v korist evropskega porabnika; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) naj strožje nadzorujeta nacionalno izvajanje predpisov, kot so predpisi v zvezi z načelom "uporabi ali opusti"; |
| --- | --- |

3.

poudarja potrebo po izvajanju veljavnih politik in predpisov, da se zagotovi boljša izkoriščenost obstoječe energetske infrastrukture v korist evropskega porabnika; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) naj strožje nadzorujeta nacionalno izvajanje predpisov, kot so predpisi v zvezi z načelom "uporabi ali opusti";

| 4. | verjame, da je treba oblikovati pristop na ravni EU, ki ga je treba razviti v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi v celoti izkoristili prednosti nove infrastrukture, in poudarja, da je treba razviti dopolnilno in usklajeno metodo v skladu s pravili notranjega trga za izbiro infrastrukturnih projektov; meni, da bi morala ta metoda upoštevati evropske in regionalne vidike, da se odpravijo nesorazmerja in izboljšajo družbeno-ekonomski in okoljski učinki; |
| --- | --- |

4.

verjame, da je treba oblikovati pristop na ravni EU, ki ga je treba razviti v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi v celoti izkoristili prednosti nove infrastrukture, in poudarja, da je treba razviti dopolnilno in usklajeno metodo v skladu s pravili notranjega trga za izbiro infrastrukturnih projektov; meni, da bi morala ta metoda upoštevati evropske in regionalne vidike, da se odpravijo nesorazmerja in izboljšajo družbeno-ekonomski in okoljski učinki;

| 5. | poudarja, da bi moralo biti načrtovanje projektov energetske infrastrukture v skladu s previdnostnim načelom; za akcijske načrte bi morali izvesti poglobljene presoje okoljskega vpliva za vsak primer posebej, pri čemer je treba upoštevati lokalne in regionalne okoljske razmere; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi moralo biti načrtovanje projektov energetske infrastrukture v skladu s previdnostnim načelom; za akcijske načrte bi morali izvesti poglobljene presoje okoljskega vpliva za vsak primer posebej, pri čemer je treba upoštevati lokalne in regionalne okoljske razmere;

| 6. | poudarja potrebo po zagotovitvi ustrezne ravni zanesljivosti oskrbe EU z energetskimi surovinami, razvoj plodnih odnosov s tretjimi državami, tj. dobavitelji energetskih surovin in tranzitnimi državami, s sodelovanjem v okviru regionalnih in svetovnih sistemov prenosa energetskih surovin; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po zagotovitvi ustrezne ravni zanesljivosti oskrbe EU z energetskimi surovinami, razvoj plodnih odnosov s tretjimi državami, tj. dobavitelji energetskih surovin in tranzitnimi državami, s sodelovanjem v okviru regionalnih in svetovnih sistemov prenosa energetskih surovin;

| 7. | poudarja, da mora biti referenčni scenarij, ki se uporablja za ocenjevanje energetske infrastrukture za potrebe v letu 2020, pregleden in usklajen s skupnimi cilji energetske politike, kot jih določa člen 194 Pogodbe o Evropski uniji, z načrtom EU do leta 2050 ter z drugimi politikami EU (kot so promet, stavbe in sistem trgovanja z emisijami (ETS)), s politikami energijske učinkovitosti, ki so potrebne za dosego cilja glede 20-odstotnega prihranka energije (zlasti z načrtom energijske učinkovitosti), z morebitnimi učinki tehnološkega napredka, in sicer obnovljive energije in vse večje vloge električnih vozil, in z izvajanjem pobud glede pametnih omrežij ter pametnih mest in regij; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora biti referenčni scenarij, ki se uporablja za ocenjevanje energetske infrastrukture za potrebe v letu 2020, pregleden in usklajen s skupnimi cilji energetske politike, kot jih določa člen 194 Pogodbe o Evropski uniji, z načrtom EU do leta 2050 ter z drugimi politikami EU (kot so promet, stavbe in sistem trgovanja z emisijami (ETS)), s politikami energijske učinkovitosti, ki so potrebne za dosego cilja glede 20-odstotnega prihranka energije (zlasti z načrtom energijske učinkovitosti), z morebitnimi učinki tehnološkega napredka, in sicer obnovljive energije in vse večje vloge električnih vozil, in z izvajanjem pobud glede pametnih omrežij ter pametnih mest in regij;

| 8. | podpira hiter začetek izvajanja partnerstva za inovacije "Pametna mesta" in poziva ustrezne partnerje, udeležene v procesih načrtovanja trajnostnega urbanega razvoja, naj bolj spodbujajo in uporabljajo koristi, ki jih lahko pobudi JESSICA in ELENA zagotovijo glede naložb v trajnostno energijo na lokalni ravni, da se mestom in regijam pomaga pri uvajanju izvedljivih naložbenih projektov na področju energetske učinkovitosti, čistega zgorevanja, obnovljivih virov energije in trajnostnega mestnega prometa; poleg tega opozarja na možnosti čezmejnega financiranja s sosedskimi državami v okviru finančnega instrumenta evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta; |
| --- | --- |

8.

podpira hiter začetek izvajanja partnerstva za inovacije "Pametna mesta" in poziva ustrezne partnerje, udeležene v procesih načrtovanja trajnostnega urbanega razvoja, naj bolj spodbujajo in uporabljajo koristi, ki jih lahko pobudi JESSICA in ELENA zagotovijo glede naložb v trajnostno energijo na lokalni ravni, da se mestom in regijam pomaga pri uvajanju izvedljivih naložbenih projektov na področju energetske učinkovitosti, čistega zgorevanja, obnovljivih virov energije in trajnostnega mestnega prometa; poleg tega opozarja na možnosti čezmejnega financiranja s sosedskimi državami v okviru finančnega instrumenta evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta;

| 9. | poudarja, da je treba v skladu z lestvico pomembnosti in v interesu stroškovne učinkovitosti opredeliti, kje bi lahko s politikami energijske učinkovitosti zmanjšali infrastrukturo, kje je obstoječo nacionalno in čezmejno infrastrukturo mogoče nadgraditi ali posodobiti in kje je potrebna nova infrastruktura, ki jo je mogoče zgraditi poleg obstoječe energetske ali prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba v skladu z lestvico pomembnosti in v interesu stroškovne učinkovitosti opredeliti, kje bi lahko s politikami energijske učinkovitosti zmanjšali infrastrukturo, kje je obstoječo nacionalno in čezmejno infrastrukturo mogoče nadgraditi ali posodobiti in kje je potrebna nova infrastruktura, ki jo je mogoče zgraditi poleg obstoječe energetske ali prometne infrastrukture;

| 10. | meni, da se zmanjšanje porabe energije in emisij ter povečanje energetske učinkovitosti lahko doseže z uvedbo programa za povečanje energetske učinkovitosti v gradbeništvu in prometnem sektorju; |
| --- | --- |

10.

meni, da se zmanjšanje porabe energije in emisij ter povečanje energetske učinkovitosti lahko doseže z uvedbo programa za povečanje energetske učinkovitosti v gradbeništvu in prometnem sektorju;

| 11. | poudarja pomen določitve mogočih prihodnjih vrzeli v povpraševanju po energiji in oskrbi z njo ter mogočo bližnjo nezadostnost proizvodne in prenosne infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen določitve mogočih prihodnjih vrzeli v povpraševanju po energiji in oskrbi z njo ter mogočo bližnjo nezadostnost proizvodne in prenosne infrastrukture;

| 12. | poudarja pomen uskladitve načrtovanja trgov EU in razvoja skupnih evropskih infrastrukturnih sistemov, da se zagotovi upravljanje notranjih evropskih medsebojnih povezav in medsebojnih povezav s tretjimi državami; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen uskladitve načrtovanja trgov EU in razvoja skupnih evropskih infrastrukturnih sistemov, da se zagotovi upravljanje notranjih evropskih medsebojnih povezav in medsebojnih povezav s tretjimi državami;

| 13. | meni, da lahko razvoj infrastrukture za električno energijo med EU in tretjimi državami ter v nekaterih primerih obstoječa infrastruktura za električno energijo privedeta do tveganja za selitev industrijskih virov toplogrednih plinov ali poveča to tveganje tam, kjer že obstaja; poziva Komisijo, naj preuči to možnost in po potrebi pripravi ukrepe, s katerimi bo EU lahko učinkovito rešila to vprašanje, kot je na primer zahteva po spoštovanju Direktive 2009/28/ES o obnovljivi energiji; |
| --- | --- |

13.

meni, da lahko razvoj infrastrukture za električno energijo med EU in tretjimi državami ter v nekaterih primerih obstoječa infrastruktura za električno energijo privedeta do tveganja za selitev industrijskih virov toplogrednih plinov ali poveča to tveganje tam, kjer že obstaja; poziva Komisijo, naj preuči to možnost in po potrebi pripravi ukrepe, s katerimi bo EU lahko učinkovito rešila to vprašanje, kot je na primer zahteva po spoštovanju Direktive 2009/28/ES o obnovljivi energiji;

| 14. | poziva upravljavce omrežij, regulativne organe, vključno z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, in Komisijo, naj v sodelovanju z upravljavci omrežij in organi v tretjih državah ustvarijo potrebne pogoje za zagotavljanje združljivosti in stabilnosti elektroenergetske infrastrukture EU in infrastruktur tretjih držav z namenom povečanja energetske varnosti držav članic; |
| --- | --- |

14.

poziva upravljavce omrežij, regulativne organe, vključno z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, in Komisijo, naj v sodelovanju z upravljavci omrežij in organi v tretjih državah ustvarijo potrebne pogoje za zagotavljanje združljivosti in stabilnosti elektroenergetske infrastrukture EU in infrastruktur tretjih držav z namenom povečanja energetske varnosti držav članic;

| 15. | poudarja, da se je treba v večji meri osredotočiti na čezmejne projekte in tudi na notranja prenosna omrežja, ki so bistvena za povezovanje energetskih trgov, za povezovanje proizvodnje obnovljive energije in zanesljivosti sistema, za odpravo energetskih otokov in za razbremenitev ozkih grl, ki vplivajo na evropsko električno omrežje kot celoto; poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezno upoštevanje oddaljenih regij in njihovih lokalnih potreb; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se je treba v večji meri osredotočiti na čezmejne projekte in tudi na notranja prenosna omrežja, ki so bistvena za povezovanje energetskih trgov, za povezovanje proizvodnje obnovljive energije in zanesljivosti sistema, za odpravo energetskih otokov in za razbremenitev ozkih grl, ki vplivajo na evropsko električno omrežje kot celoto; poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezno upoštevanje oddaljenih regij in njihovih lokalnih potreb;

| 16. | poudarja potrebo po novi infrastrukturi, ki bo odpravila energetske otoke in odvisnost od enega samega dobavitelja ter izboljšala zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po novi infrastrukturi, ki bo odpravila energetske otoke in odvisnost od enega samega dobavitelja ter izboljšala zanesljivost oskrbe;

| 17. | poudarja, da nobena regija držav članic EU, vključno z otoškimi, po letu 2015 ne bi smela ostati brez povezave z evropskimi plinskimi in električnimi omrežji oziroma da njena energetska varnost ne bi smela biti ogrožena zaradi pomanjkanja ustreznih povezav; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da nobena regija držav članic EU, vključno z otoškimi, po letu 2015 ne bi smela ostati brez povezave z evropskimi plinskimi in električnimi omrežji oziroma da njena energetska varnost ne bi smela biti ogrožena zaradi pomanjkanja ustreznih povezav;

| 18. | pozdravlja prizadevanja Komisije za spodbujanje regionalnega sodelovanja in poziva k nadaljnjim smernicam glede takšnih regionalnih pobud; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja prizadevanja Komisije za spodbujanje regionalnega sodelovanja in poziva k nadaljnjim smernicam glede takšnih regionalnih pobud;

| 19. | opozarja na priložnosti, ki jih obstoječa ureditev EU za regionalno sodelovanje ponuja za razvoj in krepitev čezmejnih projektov na področju energetske infrastrukture, zlasti v zvezi z obnovljivo energijo, in odločno zahteva, naj se instrumenti za regionalno sodelovanje (Euregio, EZTS) uporabljajo v ta namen; |
| --- | --- |

19.

opozarja na priložnosti, ki jih obstoječa ureditev EU za regionalno sodelovanje ponuja za razvoj in krepitev čezmejnih projektov na področju energetske infrastrukture, zlasti v zvezi z obnovljivo energijo, in odločno zahteva, naj se instrumenti za regionalno sodelovanje (Euregio, EZTS) uporabljajo v ta namen;

| 20. | regionalne pobude bi morali poglabljati in še naprej razvijati, ker najbolj kažejo posebnosti, ki pogojujejo delovanje energetskega sistema na posameznih področjih (npr. strukturo virov v regiji, vetrno energetiko, omrežne omejitve, dostopnost virov); |
| --- | --- |

20.

regionalne pobude bi morali poglabljati in še naprej razvijati, ker najbolj kažejo posebnosti, ki pogojujejo delovanje energetskega sistema na posameznih področjih (npr. strukturo virov v regiji, vetrno energetiko, omrežne omejitve, dostopnost virov);

| 21. | poudarja, da sodelovanje med občinami in regijami na nacionalni in evropski ravni prispeva k odpravi energetskih otokov, k dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga in k izvajanju projektov energetske infrastrukture; meni, da lahko cilj evropskega teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in makro-regionalne strategije povečajo priložnosti za sodelovanje v čezmejnih projektih, s čimer bi dosegli učinkovite in pametne medsebojne povezave med nekonvencionalnimi lokalnimi in regionalnimi viri energije ter velikimi energetskimi omrežji; poudarja, da ustrezna koordinacija infrastrukturnih projektov lahko zagotovi najboljše možno razmerje med stroški in koristmi ter čim večjo učinkovitost sredstev EU; v zvezi s tem meni, da je treba regionalno sodelovanje izboljšati, predvsem zato, da bi zagotovili ustrezno povezavo med zastavljenimi prednostnimi nalogami in evropskimi regijami; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da sodelovanje med občinami in regijami na nacionalni in evropski ravni prispeva k odpravi energetskih otokov, k dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga in k izvajanju projektov energetske infrastrukture; meni, da lahko cilj evropskega teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in makro-regionalne strategije povečajo priložnosti za sodelovanje v čezmejnih projektih, s čimer bi dosegli učinkovite in pametne medsebojne povezave med nekonvencionalnimi lokalnimi in regionalnimi viri energije ter velikimi energetskimi omrežji; poudarja, da ustrezna koordinacija infrastrukturnih projektov lahko zagotovi najboljše možno razmerje med stroški in koristmi ter čim večjo učinkovitost sredstev EU; v zvezi s tem meni, da je treba regionalno sodelovanje izboljšati, predvsem zato, da bi zagotovili ustrezno povezavo med zastavljenimi prednostnimi nalogami in evropskimi regijami;

| 22. | poziva Komisijo in države članice k sprejetju ukrepov, ki bodo operaterje prenosnih sistemov ustrezno spodbudili, da bodo proučili mogoče povezovalne daljnovode z regionalnega ali evropskega vidika in svoje investicijske načrte utemeljili na družbeno-gospodarskih učinkih energetskih povezovalnih daljnovodov in ne samo na gospodarnosti projekta, s čimer bodo preprečili premajhno vlaganje v prenosne zmogljivosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice k sprejetju ukrepov, ki bodo operaterje prenosnih sistemov ustrezno spodbudili, da bodo proučili mogoče povezovalne daljnovode z regionalnega ali evropskega vidika in svoje investicijske načrte utemeljili na družbeno-gospodarskih učinkih energetskih povezovalnih daljnovodov in ne samo na gospodarnosti projekta, s čimer bodo preprečili premajhno vlaganje v prenosne zmogljivosti;

| 23. | poziva Komisijo, da do konca leta 2011 predloži možne rešitve za navzkrižja ciljev, ki jih je v tretjem letnem poročilu z dne 15.11.2010 opisal evropski koordinator Georg Wilhelm Adamowitsch, na primer navzkrižje med nujno potrebno izgradnjo infrastrukture in togimi okoljskimi določbami; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, da do konca leta 2011 predloži možne rešitve za navzkrižja ciljev, ki jih je v tretjem letnem poročilu z dne 15.11.2010 opisal evropski koordinator Georg Wilhelm Adamowitsch, na primer navzkrižje med nujno potrebno izgradnjo infrastrukture in togimi okoljskimi določbami;

| 24. | poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili skladnost z mednarodnimi sporazumi, kot je konvencija iz Espooja, pred samim pričetkom ali nadaljnjim razvojem čezmejnih projektov, in opozarja na potrebo po spodbujanju tesnejšega sodelovanja na področju širitve energetskih omrežij, predvsem med Rusijo in Belorusijo ter baltskimi državami, in na potrebo po razvoju dialoga o energiji med EU in Rusijo, predvsem zato, da bi dosegli cilj zanesljive oskrbe z energijo za države članice in regije EU; |
| --- | --- |

24.

poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili skladnost z mednarodnimi sporazumi, kot je konvencija iz Espooja, pred samim pričetkom ali nadaljnjim razvojem čezmejnih projektov, in opozarja na potrebo po spodbujanju tesnejšega sodelovanja na področju širitve energetskih omrežij, predvsem med Rusijo in Belorusijo ter baltskimi državami, in na potrebo po razvoju dialoga o energiji med EU in Rusijo, predvsem zato, da bi dosegli cilj zanesljive oskrbe z energijo za države članice in regije EU;

| 25. | pozdravlja odločitev Komisije, da uvedejo "stresni testi" za evropske jedrske elektrarne; meni, da so prihodnje zakonodajne pobude za vzpostavitev skupnega okvira za jedrsko varnost ključne za nenehno izboljševanje varnostnih standardov v Evropi; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odločitev Komisije, da uvedejo "stresni testi" za evropske jedrske elektrarne; meni, da so prihodnje zakonodajne pobude za vzpostavitev skupnega okvira za jedrsko varnost ključne za nenehno izboljševanje varnostnih standardov v Evropi;

| 26. | ugotavlja, da so z energetsko infrastrukturo povezana velika tveganja, vključno z operativnimi tveganji (na primer preobremenjenost in nestanovitnost oskrbe), naravnimi tveganji (na primer potresi in poplave), okoljskimi tveganji (na primer onesnaženje, izgubljanje habitatov in biotske raznovrstnosti) ter antropogenimi/političnimi tveganji (na primer varnostna tveganja in terorizem); zato poziva, naj se odločitve o razvoju pametnih omrežij izvajajo tako, kot to določa Direktiva 2008/114/ES o kritični infrastrukturi; predlaga, naj države članice pripravijo zemljevid tveganja kot orodje za sprejemanje odločitev in spremljanje rezultatov uvajanja pametnih omrežij, da bi izboljšale njihovo medsebojno povezljivost; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so z energetsko infrastrukturo povezana velika tveganja, vključno z operativnimi tveganji (na primer preobremenjenost in nestanovitnost oskrbe), naravnimi tveganji (na primer potresi in poplave), okoljskimi tveganji (na primer onesnaženje, izgubljanje habitatov in biotske raznovrstnosti) ter antropogenimi/političnimi tveganji (na primer varnostna tveganja in terorizem); zato poziva, naj se odločitve o razvoju pametnih omrežij izvajajo tako, kot to določa Direktiva 2008/114/ES o kritični infrastrukturi; predlaga, naj države članice pripravijo zemljevid tveganja kot orodje za sprejemanje odločitev in spremljanje rezultatov uvajanja pametnih omrežij, da bi izboljšale njihovo medsebojno povezljivost;

| 27. | poziva Komisijo, naj prouči možnost, da se med prednostne naloge na področju energetske infrastrukture vključijo projekti, ki bi povečali varnost in zaščito obstoječih velikih energetskih infrastruktur v Evropi (cevovodi za plin in nafto, električna omrežja, jedrske elektrarne, terminali za UZP itd.) pred nesrečami, naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj prouči možnost, da se med prednostne naloge na področju energetske infrastrukture vključijo projekti, ki bi povečali varnost in zaščito obstoječih velikih energetskih infrastruktur v Evropi (cevovodi za plin in nafto, električna omrežja, jedrske elektrarne, terminali za UZP itd.) pred nesrečami, naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih povzroči človek;

Celovit scenarij za razvoj infrastrukture

| 28. | meni, da bi moral desetletni načrt za razvoj omrežja, ki sicer določa ustrezne projekte infrastrukture za elektriko in plin, opredeliti tudi prednostne naloge za izbiro projektov evropskega interesa, ki jih je treba izpolniti, da se dosežejo energetski in podnebni cilji EU brez poseganja v delovanje notranjega trga; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba zmogljivosti za medsebojno povezovanje obravnavati na enaki ravni kot cilje 20–20–20, v skladu s tem pa bi morali desetletni načrt za razvoj omrežja razumeti kot instrument za spremljanje skladnosti s ciljem 10 % medsebojnih povezav; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi moral desetletni načrt za razvoj omrežja, ki sicer določa ustrezne projekte infrastrukture za elektriko in plin, opredeliti tudi prednostne naloge za izbiro projektov evropskega interesa, ki jih je treba izpolniti, da se dosežejo energetski in podnebni cilji EU brez poseganja v delovanje notranjega trga; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba zmogljivosti za medsebojno povezovanje obravnavati na enaki ravni kot cilje 20–20–20, v skladu s tem pa bi morali desetletni načrt za razvoj omrežja razumeti kot instrument za spremljanje skladnosti s ciljem 10 % medsebojnih povezav;

| 29. | poziva Komisijo, naj zaradi zagotavljanja boljšega upravljanja bodočega načrtovanja elektroenergetske in plinske infrastrukture EU predstavi konkretne predloge za izboljšanje preglednosti in javne udeležbe pri določanju prednostnih nalog EU v širše zastavljenem postopku sodelovanja zainteresiranih strani (kar na primer vključuje energetski sektor, neodvisne strokovnjake, organizacije potrošnikov in nevladne organizacije); meni, da je objava tehničnih podatkov za načrtovanje bistven element za zagotovitev te udeležbe; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zaradi zagotavljanja boljšega upravljanja bodočega načrtovanja elektroenergetske in plinske infrastrukture EU predstavi konkretne predloge za izboljšanje preglednosti in javne udeležbe pri določanju prednostnih nalog EU v širše zastavljenem postopku sodelovanja zainteresiranih strani (kar na primer vključuje energetski sektor, neodvisne strokovnjake, organizacije potrošnikov in nevladne organizacije); meni, da je objava tehničnih podatkov za načrtovanje bistven element za zagotovitev te udeležbe;

| 30. | meni, da je treba nameniti pozornost lastništvu energetske infrastrukture v EU, ki je v lasti tujih družb ali njihovih hčerinskih družb, nima pregledne upravljavske strukture in je pod prevelikim vplivom tujih vlad; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi predloge za vzpostavitev ustreznih pravnih in institucionalnih zaščitnih ukrepov, zlasti v zvezi z dostopom do javnega financiranja iz sredstev EU; |
| --- | --- |

30.

meni, da je treba nameniti pozornost lastništvu energetske infrastrukture v EU, ki je v lasti tujih družb ali njihovih hčerinskih družb, nima pregledne upravljavske strukture in je pod prevelikim vplivom tujih vlad; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi predloge za vzpostavitev ustreznih pravnih in institucionalnih zaščitnih ukrepov, zlasti v zvezi z dostopom do javnega financiranja iz sredstev EU;

| 31. | meni, da bi moral desetletni načrt za razvoj omrežja prispevati k tekočemu programu razvoja evropske infrastrukture za prenos plina in električne energije v okviru dolgoročne evropske perspektive načrtovanja, ki se izvaja pod nadzorom Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev in Komisije, ob upoštevanju ustreznih predpisov iz tretjega svežnja o notranjem trgu; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi moral desetletni načrt za razvoj omrežja prispevati k tekočemu programu razvoja evropske infrastrukture za prenos plina in električne energije v okviru dolgoročne evropske perspektive načrtovanja, ki se izvaja pod nadzorom Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev in Komisije, ob upoštevanju ustreznih predpisov iz tretjega svežnja o notranjem trgu;

| 32. | poudarja, da je treba ta pristop od spodaj navzgor dopolniti z ustrezno strukturiranim pogledom od zgoraj navzdol z evropskega vidika; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba ta pristop od spodaj navzgor dopolniti z ustrezno strukturiranim pogledom od zgoraj navzdol z evropskega vidika;

| 33. | poudarja, da je spodbujanje gradnje prenosne in distribucijske infrastrukture za učinkovito in pametno vključevanje obnovljive energije ter spodbujanje novih načinov uporabe električne energije (kot so električna ali hibridna vozila) bistveno za uspešno doseganje splošnih energetskih ciljev, pozdravlja prednostni pomen, ki je bil pripisan prihodnjemu evropskemu nadomrežju, in pilotne projekte, podprte na forumu v Firencah; poziva Komisijo, naj se posvetuje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da se pospeši opredelitev elektroenergetske avtoceste kot povezane omrežne infrastrukture na osnovi vozlišča, da se čim bolj izboljšajo povezljivost, odpornost sistema in operativna prožnost ter znižajo stroški brez izključevanja katerega koli širšega evropskega geografskega ozemlja, prav tako poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu do sredine leta 2014 predstavi osnutek, ki bo najbolje vključeval posebne potrebe, nastajajoče zaradi prenosa obnovljive energije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je spodbujanje gradnje prenosne in distribucijske infrastrukture za učinkovito in pametno vključevanje obnovljive energije ter spodbujanje novih načinov uporabe električne energije (kot so električna ali hibridna vozila) bistveno za uspešno doseganje splošnih energetskih ciljev, pozdravlja prednostni pomen, ki je bil pripisan prihodnjemu evropskemu nadomrežju, in pilotne projekte, podprte na forumu v Firencah; poziva Komisijo, naj se posvetuje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da se pospeši opredelitev elektroenergetske avtoceste kot povezane omrežne infrastrukture na osnovi vozlišča, da se čim bolj izboljšajo povezljivost, odpornost sistema in operativna prožnost ter znižajo stroški brez izključevanja katerega koli širšega evropskega geografskega ozemlja, prav tako poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu do sredine leta 2014 predstavi osnutek, ki bo najbolje vključeval posebne potrebe, nastajajoče zaradi prenosa obnovljive energije;

| 34. | poudarja, da je otoke in gorata območja zaradi geografskih ovir, ki so lastne njihovemu položaju, izjemno težko povezati v energetsko omrežje EU; zato poziva Komisijo, naj upošteva različne okoliščine v regijah in naj se osredotoči predvsem na regije s posebnimi geografskimi in demografskimi značilnostmi, kot so otoki, gorate in redko poseljene regije, da bi zagotovili večjo raznolikost virov energije in spodbujali obnovljive vire energije ter s tem zmanjšali odvisnost od uvožene energije; poziva Komisijo, naj med prednostnimi nalogami glede energetske infrastrukture za leto 2020 obravnava tudi posebno stanje otoških energetskih sistemov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je otoke in gorata območja zaradi geografskih ovir, ki so lastne njihovemu položaju, izjemno težko povezati v energetsko omrežje EU; zato poziva Komisijo, naj upošteva različne okoliščine v regijah in naj se osredotoči predvsem na regije s posebnimi geografskimi in demografskimi značilnostmi, kot so otoki, gorate in redko poseljene regije, da bi zagotovili večjo raznolikost virov energije in spodbujali obnovljive vire energije ter s tem zmanjšali odvisnost od uvožene energije; poziva Komisijo, naj med prednostnimi nalogami glede energetske infrastrukture za leto 2020 obravnava tudi posebno stanje otoških energetskih sistemov;

| 35. | poudarja, da je potrebna medsektorska politična usklajenost glede energetskih infrastruktur in njihove povezave z okvirom pomorskega prostorskega načrtovanja, in da bi lahko to bilo koristno tudi za umeščanje velikih projektov priobalnih vetrnih elektrarn v splošno strategijo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je potrebna medsektorska politična usklajenost glede energetskih infrastruktur in njihove povezave z okvirom pomorskega prostorskega načrtovanja, in da bi lahko to bilo koristno tudi za umeščanje velikih projektov priobalnih vetrnih elektrarn v splošno strategijo;

| 36. | ne glede na to opozarja Komisijo, da bi bilo treba zaradi varnostnih in gospodarskih razlogov vsako državo članico tudi podpreti, da postane proizvajalka in potrošnica trajnostne energije; |
| --- | --- |

36.

ne glede na to opozarja Komisijo, da bi bilo treba zaradi varnostnih in gospodarskih razlogov vsako državo članico tudi podpreti, da postane proizvajalka in potrošnica trajnostne energije;

| 37. | meni, da je razvoj proizvodnje električne energije na regionalni ravni pomembno sredstvo za zagotavljanje energetske samozadostnosti v različnih delih Evrope, predvsem v baltski regiji, ki je še naprej izolirana in odvisna od enega samega vira oskrbe; ugotavlja, da imajo regije širok nabor virov, ki jih lahko izkoriščajo, vključno z možnostmi, ki jih nudijo naravni viri, in da bi si morali v bodoče prizadevati za čim večje izkoriščanje teh virov, da bi povečali raznovrstnost proizvodnje energije; |
| --- | --- |

37.

meni, da je razvoj proizvodnje električne energije na regionalni ravni pomembno sredstvo za zagotavljanje energetske samozadostnosti v različnih delih Evrope, predvsem v baltski regiji, ki je še naprej izolirana in odvisna od enega samega vira oskrbe; ugotavlja, da imajo regije širok nabor virov, ki jih lahko izkoriščajo, vključno z možnostmi, ki jih nudijo naravni viri, in da bi si morali v bodoče prizadevati za čim večje izkoriščanje teh virov, da bi povečali raznovrstnost proizvodnje energije;

| 38. | poudarja pomen učinkovite plinske infrastrukture za izboljšanje raznovrstnosti in zanesljivosti oskrbe, za prispevanje k boljšemu delovanju notranjega energetskega trga ter za zmanjšanje energetske odvisnosti ob hkratnem spoštovanju potrebe po bistvenem zmanjšanju emisij energetskega sektorja do leta 2050; poudarja potrebo po dodatnem in pravilnem izvajanju zahtev glede prožnosti plinske infrastrukture, predvsem zaradi zagotavljanja možnosti spremembe smeri tokov in medsebojnih povezav, in poudarja, da je treba plinsko infrastrukturo razvijati ob popolnem upoštevanju prispevka terminalov za utekočinjeni zemeljski plin/stisnjeni zemeljski plin, prevoznih ladij in skladišč kot tudi razvoja uplinjene biomase in bioplina; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen učinkovite plinske infrastrukture za izboljšanje raznovrstnosti in zanesljivosti oskrbe, za prispevanje k boljšemu delovanju notranjega energetskega trga ter za zmanjšanje energetske odvisnosti ob hkratnem spoštovanju potrebe po bistvenem zmanjšanju emisij energetskega sektorja do leta 2050; poudarja potrebo po dodatnem in pravilnem izvajanju zahtev glede prožnosti plinske infrastrukture, predvsem zaradi zagotavljanja možnosti spremembe smeri tokov in medsebojnih povezav, in poudarja, da je treba plinsko infrastrukturo razvijati ob popolnem upoštevanju prispevka terminalov za utekočinjeni zemeljski plin/stisnjeni zemeljski plin, prevoznih ladij in skladišč kot tudi razvoja uplinjene biomase in bioplina;

| 39. | pozdravlja mnenje Komisije, da bo imel zemeljski plin pomembno vlogo kot alternativno gorivo; vendar poudarja, da bodo morali tudi drugi energetski nosilci in hranilniki električne energije prevzeti takšno vlogo, da se zagotovi zanesljivost oskrbe; poudarja, da bo raznovrstnejša kombinacija energetskih virov še vedno osnova za varno in stroškovno učinkovito oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja mnenje Komisije, da bo imel zemeljski plin pomembno vlogo kot alternativno gorivo; vendar poudarja, da bodo morali tudi drugi energetski nosilci in hranilniki električne energije prevzeti takšno vlogo, da se zagotovi zanesljivost oskrbe; poudarja, da bo raznovrstnejša kombinacija energetskih virov še vedno osnova za varno in stroškovno učinkovito oskrbo z energijo;

| 40. | ugotavlja, da so v nasprotju z vsemi drugimi infrastrukturnimi naložbami, ki jih namerava spodbuditi EU, plinske povezave in skladišča za plin v skladu z uredbo iz leta 2009 o zanesljivosti oskrbe s plinom obvezna infrastruktura; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morala EU v določeni meri financirati infrastrukturne izboljšave, zahtevane v skladu z uredbo iz leta 2009; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da so v nasprotju z vsemi drugimi infrastrukturnimi naložbami, ki jih namerava spodbuditi EU, plinske povezave in skladišča za plin v skladu z uredbo iz leta 2009 o zanesljivosti oskrbe s plinom obvezna infrastruktura; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morala EU v določeni meri financirati infrastrukturne izboljšave, zahtevane v skladu z uredbo iz leta 2009;

| 41. | odločno poziva Komisijo, naj oceni nekonvencionalne vire plina in naj pri tem upošteva pravna vprašanja, življenjski cikel, razpoložljive rezerve, vpliv na okolje in gospodarsko izvedljivost; poziva Komisijo, naj na podlagi načela enake obravnave virov primarne energije temeljito ovrednoti potencialne koristi in tveganja uporabe nekonvencionalnih virov plina v EU; |
| --- | --- |

41.

odločno poziva Komisijo, naj oceni nekonvencionalne vire plina in naj pri tem upošteva pravna vprašanja, življenjski cikel, razpoložljive rezerve, vpliv na okolje in gospodarsko izvedljivost; poziva Komisijo, naj na podlagi načela enake obravnave virov primarne energije temeljito ovrednoti potencialne koristi in tveganja uporabe nekonvencionalnih virov plina v EU;

| 42. | meni, da bo dekarbonizacija gospodarstva sicer pripeljala do vse večjega zmanjševanja porabe energije iz fosilnih goriv, vendar bo nafta še mnogo let ostala pomemben del oskrbe z energijo v EU, zato je treba med prehodom vzdrževati konkurenčen evropski prenos nafte in rafinerijsko infrastrukturo, da bi zagotovili varno in cenovno dostopno dobavo proizvodov porabnikom v EU; |
| --- | --- |

42.

meni, da bo dekarbonizacija gospodarstva sicer pripeljala do vse večjega zmanjševanja porabe energije iz fosilnih goriv, vendar bo nafta še mnogo let ostala pomemben del oskrbe z energijo v EU, zato je treba med prehodom vzdrževati konkurenčen evropski prenos nafte in rafinerijsko infrastrukturo, da bi zagotovili varno in cenovno dostopno dobavo proizvodov porabnikom v EU;

| 43. | poudarja pomen načrtovanja integrirane energetske infrastrukture za kmetijske vire energije in manjše vire energije na podeželju, da bi spodbudili decentralizirano proizvodnjo energije, udeležbo na trgu in razvoj podeželja; poudarja pomen prednostnega dostopa do omrežja za obnovljive vire energije, kot določa Direktiva 2009/28/ES; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen načrtovanja integrirane energetske infrastrukture za kmetijske vire energije in manjše vire energije na podeželju, da bi spodbudili decentralizirano proizvodnjo energije, udeležbo na trgu in razvoj podeželja; poudarja pomen prednostnega dostopa do omrežja za obnovljive vire energije, kot določa Direktiva 2009/28/ES;

| 44. | poudarja potrebo po pripravi in prilagoditvi omrežij za proizvodnjo različnih oblik energije, kot sta električna energija in bioplin iz kmetijskih in gozdarskih virov, kar je posledica preoblikovanja skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

44.

poudarja potrebo po pripravi in prilagoditvi omrežij za proizvodnjo različnih oblik energije, kot sta električna energija in bioplin iz kmetijskih in gozdarskih virov, kar je posledica preoblikovanja skupne kmetijske politike;

| 45. | meni, da je treba posvetiti pozornost novim tehnološkim rešitvam za uporabo odpadne energije iz industrije, tj. sežganega plina, odpadne toplote itd.; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba posvetiti pozornost novim tehnološkim rešitvam za uporabo odpadne energije iz industrije, tj. sežganega plina, odpadne toplote itd.;

| 46. | poudarja pomen infrastrukture na ravni distribucije in pomembno vlogo, ki jo imajo industrijski porabniki in upravljavci distribucijskih omrežij pri vključevanju decentralizirane proizvodnje energije in ukrepov za učinkovitost na strani povpraševanja v sistem; poudarja, da bi bolj prednostno obravnavanje upravljanja povpraševanja in proizvodnje energije na strani povpraševanja precej okrepilo vključevanje decentraliziranih virov proizvodnje energije in pospešilo doseganje splošnih ciljev energetske politike; verjame, da to velja tudi za nacionalne infrastrukturne projekte, katerih pozitiven učinek presega nacionalne meje v smislu oskrbe ali medsebojne povezanosti notranjega energetskega trga; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen infrastrukture na ravni distribucije in pomembno vlogo, ki jo imajo industrijski porabniki in upravljavci distribucijskih omrežij pri vključevanju decentralizirane proizvodnje energije in ukrepov za učinkovitost na strani povpraševanja v sistem; poudarja, da bi bolj prednostno obravnavanje upravljanja povpraševanja in proizvodnje energije na strani povpraševanja precej okrepilo vključevanje decentraliziranih virov proizvodnje energije in pospešilo doseganje splošnih ciljev energetske politike; verjame, da to velja tudi za nacionalne infrastrukturne projekte, katerih pozitiven učinek presega nacionalne meje v smislu oskrbe ali medsebojne povezanosti notranjega energetskega trga;

| 47. | poziva Komisijo, naj do leta 2012 predstavi konkretne pobude za spodbujanje razvoja zmogljivosti za skladiščenje energije (vključno z večnamenskimi obrati za plin/vodik, pametnimi baterijami s povratnim pretokom za električna vozila, hidroelektrarnami za črpanje in shranjevanje energije, decentraliziranimi skladišči bioplina, visokotemperaturnimi sončnimi obrati, skladišči stisnjenega zraka in drugimi inovativnimi tehnologijami); predlaga, naj Komisija oceni dodatne pobude za shranjevanje energije, da se čim bolj poveča povezovanje obnovljive energije; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj do leta 2012 predstavi konkretne pobude za spodbujanje razvoja zmogljivosti za skladiščenje energije (vključno z večnamenskimi obrati za plin/vodik, pametnimi baterijami s povratnim pretokom za električna vozila, hidroelektrarnami za črpanje in shranjevanje energije, decentraliziranimi skladišči bioplina, visokotemperaturnimi sončnimi obrati, skladišči stisnjenega zraka in drugimi inovativnimi tehnologijami); predlaga, naj Komisija oceni dodatne pobude za shranjevanje energije, da se čim bolj poveča povezovanje obnovljive energije;

| 48. | meni, da morata biti posodobitev in povečanje učinkovitosti urbanih toplovodnih omrežij in omrežij za ohlajanje prednostna naloga za EU, ki mora biti primerno izražena in podprta tako z vidika trenutnega finančnega okvira kot tudi v okviru prihodnje finančne perspektive; |
| --- | --- |

48.

meni, da morata biti posodobitev in povečanje učinkovitosti urbanih toplovodnih omrežij in omrežij za ohlajanje prednostna naloga za EU, ki mora biti primerno izražena in podprta tako z vidika trenutnega finančnega okvira kot tudi v okviru prihodnje finančne perspektive;

| 49. | pozdravlja do zdaj razvite projekte za zajemanje CO2, njegov prenos in skladiščenje; poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi vmesno poročilo, v katerem bo tudi s tehničnega in gospodarskega vidika ocenila rezultate uporabe eksperimentalnih tehnologij, financiranih s sredstvi EU, za zajemanje in skladiščenje ogljika za elektrarne na premog; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja do zdaj razvite projekte za zajemanje CO2, njegov prenos in skladiščenje; poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi vmesno poročilo, v katerem bo tudi s tehničnega in gospodarskega vidika ocenila rezultate uporabe eksperimentalnih tehnologij, financiranih s sredstvi EU, za zajemanje in skladiščenje ogljika za elektrarne na premog;

| 50. | odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno z ustreznimi upravljavci omrežij in udeleženci na trgu, kritično oceni in pregleda, kjer je to potrebno, vsote potrebnih naložb, ki so bile podane v sporočilu o prednostnih nalogah za energetsko infrastrukturo, predvsem v zvezi z zmanjševanjem povpraševanja prek ukrepov za energetsko učinkovitost, in jo poziva, naj poroča Svetu in Parlamentu o naložbah, ki bodo verjetno potrebne; |
| --- | --- |

50.

odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno z ustreznimi upravljavci omrežij in udeleženci na trgu, kritično oceni in pregleda, kjer je to potrebno, vsote potrebnih naložb, ki so bile podane v sporočilu o prednostnih nalogah za energetsko infrastrukturo, predvsem v zvezi z zmanjševanjem povpraševanja prek ukrepov za energetsko učinkovitost, in jo poziva, naj poroča Svetu in Parlamentu o naložbah, ki bodo verjetno potrebne;

| 51. | želi spomniti, da bodo pri izgradnji, delovanju in razgradnji projektov energetske infrastrukture poleg kapitalskih in operativnih stroškov nastali tudi znatni okoljski stroški; poudarja, da je te stroške pomembno upoštevati v analizi stroškov in koristi, pri čemer je treba uporabiti pristop upoštevanja stroškov za ves življenjski cikel; |
| --- | --- |

51.

želi spomniti, da bodo pri izgradnji, delovanju in razgradnji projektov energetske infrastrukture poleg kapitalskih in operativnih stroškov nastali tudi znatni okoljski stroški; poudarja, da je te stroške pomembno upoštevati v analizi stroškov in koristi, pri čemer je treba uporabiti pristop upoštevanja stroškov za ves življenjski cikel;

| 52. | meni, da bi bilo treba od upravljavcev distribucijskih omrežij zahtevati, naj dajo vse prenosne vode v celoti na voljo trgu, s čimer bi preprečili rezervacijo prenosnih zmogljivosti za čezmejne mehanizme izravnave itd., ter da je treba to zahtevo opredeliti v zavezujoči zakonodaji, ki temelji na veljavnih smernicah dobre prakse Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG); |
| --- | --- |

52.

meni, da bi bilo treba od upravljavcev distribucijskih omrežij zahtevati, naj dajo vse prenosne vode v celoti na voljo trgu, s čimer bi preprečili rezervacijo prenosnih zmogljivosti za čezmejne mehanizme izravnave itd., ter da je treba to zahtevo opredeliti v zavezujoči zakonodaji, ki temelji na veljavnih smernicah dobre prakse Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG);

| 53. | podpira okrepljeno sodelovanje med državami članicami, usmerjeno v oblikovanje regionalnih regulativnih organov za več držav članic; pozdravlja podobne pobude v smeri oblikovanja enotnih regionalnih upravljavcev distribucijskih omrežij; |
| --- | --- |

53.

podpira okrepljeno sodelovanje med državami članicami, usmerjeno v oblikovanje regionalnih regulativnih organov za več držav članic; pozdravlja podobne pobude v smeri oblikovanja enotnih regionalnih upravljavcev distribucijskih omrežij;

| 54. | poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), naj si prizadevata oblikovati skupni evropski meddnevni trg do leta 2014, saj bi to omogočilo prosto izmenjavo energije na vseh prenosnih povezovalnih vodih med državami in/ali različnimi cenovnimi območji; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), naj si prizadevata oblikovati skupni evropski meddnevni trg do leta 2014, saj bi to omogočilo prosto izmenjavo energije na vseh prenosnih povezovalnih vodih med državami in/ali različnimi cenovnimi območji;

Pametna omrežja

| 55. | meni, da bi morala biti energetska infrastruktura v večji meri usmerjena h končnemu porabniku in se bolj osredotočiti na odnos med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, ter poudarja potrebo po dvosmernih tokovih energije in informacij v realnem času; poudarja prednosti, ki jih prinaša nov plinski in elektroenergetski sistem, ki vključuje učinkovite tehnologije, materiale in storitve, kot so pametna omrežja, pametni števci in interoperabilne storitve upravljanja z energijo glede obremenitve in povpraševanja, ki temeljijo na uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije, kar vključuje razvoj formul za inovativno in dinamično določanje cen ter sistemov za odziv na povpraševanje v korist potrošnikov; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morala biti energetska infrastruktura v večji meri usmerjena h končnemu porabniku in se bolj osredotočiti na odnos med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, ter poudarja potrebo po dvosmernih tokovih energije in informacij v realnem času; poudarja prednosti, ki jih prinaša nov plinski in elektroenergetski sistem, ki vključuje učinkovite tehnologije, materiale in storitve, kot so pametna omrežja, pametni števci in interoperabilne storitve upravljanja z energijo glede obremenitve in povpraševanja, ki temeljijo na uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije, kar vključuje razvoj formul za inovativno in dinamično določanje cen ter sistemov za odziv na povpraševanje v korist potrošnikov;

| 56. | poudarja, da je treba spodbujati razvoj uporabniku prijaznih tehnologij in upravljanja povpraševanja, da se zagotovi namestitev tehnologij pametnih omrežij in sistemov za odziv na povpraševanje ter dosežejo celovite koristi od pametnih omrežij za vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba spodbujati razvoj uporabniku prijaznih tehnologij in upravljanja povpraševanja, da se zagotovi namestitev tehnologij pametnih omrežij in sistemov za odziv na povpraševanje ter dosežejo celovite koristi od pametnih omrežij za vse zainteresirane strani;

| 57. | poudarja, da bi moralo biti uvajanje pametnih omrežij med prednostnimi nalogami energetske infrastrukture z namenom uresničevanja energetskih in podnebnih ciljev EU, saj bo prispevalo k povezovanju porazdeljene proizvodnje obnovljive energije in električnih avtomobilov, zmanjšanju energetske odvisnosti in razvoju prožnosti in zmogljivosti električnega sistema; verjame, da pametna omrežja nudijo edinstveno priložnost za okrepitev inovativnosti, ustvarjanja delovnih mest ter konkurenčnosti evropske industrije, predvsem pa malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bi moralo biti uvajanje pametnih omrežij med prednostnimi nalogami energetske infrastrukture z namenom uresničevanja energetskih in podnebnih ciljev EU, saj bo prispevalo k povezovanju porazdeljene proizvodnje obnovljive energije in električnih avtomobilov, zmanjšanju energetske odvisnosti in razvoju prožnosti in zmogljivosti električnega sistema; verjame, da pametna omrežja nudijo edinstveno priložnost za okrepitev inovativnosti, ustvarjanja delovnih mest ter konkurenčnosti evropske industrije, predvsem pa malih in srednjih podjetij;

| 58. | poziva Komisijo, naj pospeši nujni razvoj velikih predstavitvenih projektov pametnih omrežij kot najboljšega načina za merjenje stroškov in koristi za evropsko družbo; ugotavlja, da so za skupni prevzem tveganja pri naložbah za ta projekt potrebna javna sredstva v okviru javno-zasebnega partnerstva, ki ga učinkovito zagotavlja Pobuda za evropsko električno omrežje (EEGI); |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pospeši nujni razvoj velikih predstavitvenih projektov pametnih omrežij kot najboljšega načina za merjenje stroškov in koristi za evropsko družbo; ugotavlja, da so za skupni prevzem tveganja pri naložbah za ta projekt potrebna javna sredstva v okviru javno-zasebnega partnerstva, ki ga učinkovito zagotavlja Pobuda za evropsko električno omrežje (EEGI);

| 59. | ugotavlja, da so pametna omrežja rezultat konvergence med električno energijo ter informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, zato je treba posebno pozornost nameniti sodelovanju obeh sektorjev, na primer v zvezi z učinkovito uporabo radijskega spektra po vsej Evropi in razumevanjem uporabnosti pametnih omrežij pri načrtovanju prihodnjega "interneta stvari"; poziva Komisijo, naj vzpostavi načrt sodelovanja med različnimi zadevnimi enotami (GD za raziskave, GD za energetiko, GD za informacijsko družbo itd.), da se zagotovi čim doslednejši in na splošno čim učinkovitejši prispevek k namestitvi in delovanju pametnih omrežij kot temeljna podlaga za dejavnosti energetske politike; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da so pametna omrežja rezultat konvergence med električno energijo ter informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, zato je treba posebno pozornost nameniti sodelovanju obeh sektorjev, na primer v zvezi z učinkovito uporabo radijskega spektra po vsej Evropi in razumevanjem uporabnosti pametnih omrežij pri načrtovanju prihodnjega "interneta stvari"; poziva Komisijo, naj vzpostavi načrt sodelovanja med različnimi zadevnimi enotami (GD za raziskave, GD za energetiko, GD za informacijsko družbo itd.), da se zagotovi čim doslednejši in na splošno čim učinkovitejši prispevek k namestitvi in delovanju pametnih omrežij kot temeljna podlaga za dejavnosti energetske politike;

| 60. | poziva Komisijo, naj oceni, ali so za izvedbo pametnega omrežja potrebne kakršne koli nadaljnje zakonodajne pobude v skladu s pravili tretjega svežnja o notranjem trgu z energijo; meni, da mora ocena upoštevati naslednje cilje: i) zagotovitev ustreznega odprtega dostopa in izmenjavo operativnih informacij med akterji in njihovimi fizičnimi vmesniki; ii) oblikovanje dobro delujočega trga energetskih storitev; ter iii) zagotavljanje primernih spodbud za upravljavce omrežij, da bi ti vlagali v pametne tehnologije za pametna omrežja; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj oceni, ali so za izvedbo pametnega omrežja potrebne kakršne koli nadaljnje zakonodajne pobude v skladu s pravili tretjega svežnja o notranjem trgu z energijo; meni, da mora ocena upoštevati naslednje cilje: i) zagotovitev ustreznega odprtega dostopa in izmenjavo operativnih informacij med akterji in njihovimi fizičnimi vmesniki; ii) oblikovanje dobro delujočega trga energetskih storitev; ter iii) zagotavljanje primernih spodbud za upravljavce omrežij, da bi ti vlagali v pametne tehnologije za pametna omrežja;

| 61. | poziva k večji osredotočenosti na interakcijo med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, vključno s skupno strategijo za evropsko pametno omrežje, in ugotavlja, da je treba v skladu s sklepi Sveta z dne 4. februarja 2011 tehnične standarde za pametna omrežja sprejeti najpozneje do konca leta 2012; |
| --- | --- |

61.

poziva k večji osredotočenosti na interakcijo med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, vključno s skupno strategijo za evropsko pametno omrežje, in ugotavlja, da je treba v skladu s sklepi Sveta z dne 4. februarja 2011 tehnične standarde za pametna omrežja sprejeti najpozneje do konca leta 2012;

| 62. | poudarja, da je treba omrežja prilagoditi novim udeležencem, da bi pospešili nove vire energije majhnega obsega, kot so gospodinjstva ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba omrežja prilagoditi novim udeležencem, da bi pospešili nove vire energije majhnega obsega, kot so gospodinjstva ter mala in srednja podjetja;

| 63. | meni, da bo v 7. in 8. okvirnem programu za raziskave in razvoj prednost namenjena tehnologiji pametnih omrežij v zvezi s posebno infrastrukturo za polnjenje električnih avtomobilov za hitro postavitev ustreznega decentraliziranega dvosmernega energetskega omrežja; |
| --- | --- |

63.

meni, da bo v 7. in 8. okvirnem programu za raziskave in razvoj prednost namenjena tehnologiji pametnih omrežij v zvezi s posebno infrastrukturo za polnjenje električnih avtomobilov za hitro postavitev ustreznega decentraliziranega dvosmernega energetskega omrežja;

| 64. | opozarja na potrebo po oblikovanju stabilnega regulativnega okvira, da bi spodbudili zelo velike naložbe, ki so v Evropi potrebne za vzpostavitev pametnih omrežij; |
| --- | --- |

64.

opozarja na potrebo po oblikovanju stabilnega regulativnega okvira, da bi spodbudili zelo velike naložbe, ki so v Evropi potrebne za vzpostavitev pametnih omrežij;

| 65. | poudarja prednostno nalogo standardizacije in interoperabilnosti pametnih omrežij; poziva države članice, naj v sodelovanju z evropskimi in mednarodnimi organi za standardizacijo in predstavniki industrije pospešijo prizadevanja za pripravo tehničnih in varnostnih standardov za vozila na električni pogon, polnilno infrastrukturo ter pametna omrežja in pametne števce, ki naj bi bili dokončani do konca leta 2012; poudarja, da morajo tehnologije temeljiti na odprtih mednarodnih standardih, da se zagotovi njihova stroškovna učinkovitost, kar bo povečalo interoperabilnost sistemov, porabnikom pa bo zagotovilo izbiro v smislu rešitev; |
| --- | --- |

65.

poudarja prednostno nalogo standardizacije in interoperabilnosti pametnih omrežij; poziva države članice, naj v sodelovanju z evropskimi in mednarodnimi organi za standardizacijo in predstavniki industrije pospešijo prizadevanja za pripravo tehničnih in varnostnih standardov za vozila na električni pogon, polnilno infrastrukturo ter pametna omrežja in pametne števce, ki naj bi bili dokončani do konca leta 2012; poudarja, da morajo tehnologije temeljiti na odprtih mednarodnih standardih, da se zagotovi njihova stroškovna učinkovitost, kar bo povečalo interoperabilnost sistemov, porabnikom pa bo zagotovilo izbiro v smislu rešitev;

| 66. | priznava, da se standardizacijska prizadevanja na področju pametnega merjenja razvijajo s standardizacijskim mandatom M/441, ki ga je Komisija izdala evropskim organizacijam za standardizacijo (CEN, CENELEC in ETSI), in poudarja, da bi morali tehnični standardi za pametne števce upoštevati dodatne funkcionalnosti, opredeljene v končnem poročilu Koordinacijske skupine CEN/CENELEC/ETSI za pametne števce (SM-CG), in sicer:






  — | daljinsko odčitavanje ali meroslovni registri, |
| --- | --- | --- |

66.

priznava, da se standardizacijska prizadevanja na področju pametnega merjenja razvijajo s standardizacijskim mandatom M/441, ki ga je Komisija izdala evropskim organizacijam za standardizacijo (CEN, CENELEC in ETSI), in poudarja, da bi morali tehnični standardi za pametne števce upoštevati dodatne funkcionalnosti, opredeljene v končnem poročilu Koordinacijske skupine CEN/CENELEC/ETSI za pametne števce (SM-CG), in sicer:

—

daljinsko odčitavanje ali meroslovni registri,

| — | dvosmerna komunikacija, |
| --- | --- |

—

dvosmerna komunikacija,

| — | podpora za vnaprejšnje določanje tarif/predplačilo, |
| --- | --- |

—

podpora za vnaprejšnje določanje tarif/predplačilo,

| — | daljinsko omogočanje in onemogočanje dobave ter omejevanje električne energije, |
| --- | --- |

—

daljinsko omogočanje in onemogočanje dobave ter omejevanje električne energije,

| — | komunikacija s posameznimi napravami v gospodinjstvih in zgradbah ter, kjer je potrebno, neposredni nadzor teh naprav, |
| --- | --- |

—

komunikacija s posameznimi napravami v gospodinjstvih in zgradbah ter, kjer je potrebno, neposredni nadzor teh naprav,

| — | zagotavljanje informacij prek spletnega portala/prehoda do prikazovalnika v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje informacij prek spletnega portala/prehoda do prikazovalnika v gospodinjstvu,

| 67. | pozdravlja delo, ki sta ga opravila Pobuda za evropsko električno omrežje (EEGI) in delovna skupina Komisije za pametna omrežja; poziva Komisijo, naj čim bolj upošteva njune ugotovitve o posebni zakonodaji za pametna omrežja, ki bodo sprejete v prvi polovici leta 2011; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja delo, ki sta ga opravila Pobuda za evropsko električno omrežje (EEGI) in delovna skupina Komisije za pametna omrežja; poziva Komisijo, naj čim bolj upošteva njune ugotovitve o posebni zakonodaji za pametna omrežja, ki bodo sprejete v prvi polovici leta 2011;

| 68. | poudarja, da je cilj pametnih števcev, da se uporabnikom zagotovi učinkovito spremljanje in nadzor nad lastno porabo energije; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je cilj pametnih števcev, da se uporabnikom zagotovi učinkovito spremljanje in nadzor nad lastno porabo energije;

| 69. | poudarja, da so države članice že sedaj obvezane, da v primeru pozitivne ocene začnejo uvajati pametne števce pri najmanj 80 % svojih končnih porabnikov do leta 2020, in opozarja na vmesni cilj namestitve pametnih števcev v 50 % gospodinjstev do leta 2015, kot je dogovorjeno v novi digitalni agendi za Evropo; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da so države članice že sedaj obvezane, da v primeru pozitivne ocene začnejo uvajati pametne števce pri najmanj 80 % svojih končnih porabnikov do leta 2020, in opozarja na vmesni cilj namestitve pametnih števcev v 50 % gospodinjstev do leta 2015, kot je dogovorjeno v novi digitalni agendi za Evropo;

| 70. | poudarja, da bi države članice morale podpreti zadostno število pilotnih projektov za gospodinjstva, da bi okrepile odobravanje javnosti in spodbudile proces inovativnosti, kot to določa tretji sveženj o trgu z energijo; poziva Komisijo, naj na podlagi ocen, zahtevanih v tretjem energetskem svežnju, predstavi dodatne ukrepe za zagotovitev namestitve pametnih števcev za vse negospodinjske porabnike do leta 2014, pri čemer se začasno izvzamejo mikro podjetja; poziva k vzpostavitvi jasnih pravil glede varnosti, zasebnosti in varstva podatkov, ki morajo biti skladna z veljavno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da bi države članice morale podpreti zadostno število pilotnih projektov za gospodinjstva, da bi okrepile odobravanje javnosti in spodbudile proces inovativnosti, kot to določa tretji sveženj o trgu z energijo; poziva Komisijo, naj na podlagi ocen, zahtevanih v tretjem energetskem svežnju, predstavi dodatne ukrepe za zagotovitev namestitve pametnih števcev za vse negospodinjske porabnike do leta 2014, pri čemer se začasno izvzamejo mikro podjetja; poziva k vzpostavitvi jasnih pravil glede varnosti, zasebnosti in varstva podatkov, ki morajo biti skladna z veljavno zakonodajo EU;

| 71. | poudarja, da morajo biti pri namestitvi naprav za upravljanje energije, zlasti kar zadeva namestitev pametnih števcev za gospodinjske odjemalce, najprej in predvsem pomembne jasne in otipljive koristi za končnega potrošnika; poudarja, da je treba potrošnike obveščati o njihovi porabi energije, da se jih dejavno vključi v prizadevanje za varčevanje z energijo, in zahteva posebno osredotočenost na kampanje za večjo ozaveščenost, zagotavljanje usposabljanja, jasno zaračunavanje, zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in spodbujanje razvoja uporabniku prijaznih tehnologij; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da morajo biti pri namestitvi naprav za upravljanje energije, zlasti kar zadeva namestitev pametnih števcev za gospodinjske odjemalce, najprej in predvsem pomembne jasne in otipljive koristi za končnega potrošnika; poudarja, da je treba potrošnike obveščati o njihovi porabi energije, da se jih dejavno vključi v prizadevanje za varčevanje z energijo, in zahteva posebno osredotočenost na kampanje za večjo ozaveščenost, zagotavljanje usposabljanja, jasno zaračunavanje, zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in spodbujanje razvoja uporabniku prijaznih tehnologij;

| 72. | v zvezi s tem poudarja ključni pomen podpore raziskavam in inovacijam, ki ji je treba pomagati z dejavno politiko financiranja, tudi z uporabo inovativnih instrumentov, ki jih je še treba razviti, kot je Evropski sklad za financiranje inovacij ali celo Evropski sklad za patente; |
| --- | --- |

72.

v zvezi s tem poudarja ključni pomen podpore raziskavam in inovacijam, ki ji je treba pomagati z dejavno politiko financiranja, tudi z uporabo inovativnih instrumentov, ki jih je še treba razviti, kot je Evropski sklad za financiranje inovacij ali celo Evropski sklad za patente;

| 73. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za izbor standardiziranega licenciranega frekvenčnega pasu radijskega spektra za pametne števce in omrežja; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za izbor standardiziranega licenciranega frekvenčnega pasu radijskega spektra za pametne števce in omrežja;

| 74. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov oceni potrebo po dodatnih ukrepih za varstvo podatkov ter vloge in odgovornosti različnih akterjev, med drugim glede dostopa do podatkov in pravic do branja in spreminjanja ter glede posedovanja podatkov in ravnanja z njimi, ter da po potrebi izda ustrezne regulativne predloge in/ali smernice; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov oceni potrebo po dodatnih ukrepih za varstvo podatkov ter vloge in odgovornosti različnih akterjev, med drugim glede dostopa do podatkov in pravic do branja in spreminjanja ter glede posedovanja podatkov in ravnanja z njimi, ter da po potrebi izda ustrezne regulativne predloge in/ali smernice;

Opredelitev jasnih in preglednih meril za prednostne projekte

| 75. | pozdravlja prednostne koridorje, ki jih je opredelila Komisije, in se strinja, da je treba omejene vire bolje izkoristiti; znova poudarja, da medtem ko je za načrtovanje in razvoj infrastrukturnih projektov pretežno odgovoren trg, lahko EU spodbudi nekatere projekte tako, da jim dodeli status "projekta evropskega interesa" in nekaterim izmed njih zagotovi javno financiranje; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja prednostne koridorje, ki jih je opredelila Komisije, in se strinja, da je treba omejene vire bolje izkoristiti; znova poudarja, da medtem ko je za načrtovanje in razvoj infrastrukturnih projektov pretežno odgovoren trg, lahko EU spodbudi nekatere projekte tako, da jim dodeli status "projekta evropskega interesa" in nekaterim izmed njih zagotovi javno financiranje;

| 76. | poziva k oblikovanju jasne in pregledne metodologije, ki bi omogočila izbiro prednostnih projektov, s katerimi bi zadostili najnujnejšim evropskim potrebam; poudarja, da bi morala izbira projektov v evropskem interesu potekati na podlagi nepristranskih in preglednih meril ter sodelovanja vseh zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

76.

poziva k oblikovanju jasne in pregledne metodologije, ki bi omogočila izbiro prednostnih projektov, s katerimi bi zadostili najnujnejšim evropskim potrebam; poudarja, da bi morala izbira projektov v evropskem interesu potekati na podlagi nepristranskih in preglednih meril ter sodelovanja vseh zainteresiranih strani;

| 77. | poudarja, da bi morali vsi projekti v evropskem interesu prispevati k doseganju ciljev energetske politike EU – dokončanje notranjega trga, spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter izboljšanje varnosti oskrbe – ter biti zmožni pomembno prispevati k:






  — | povečanju povezanosti trga, konkurenčnosti, tržne likvidnosti in k zmanjšanju tržne koncentracije, |
| --- | --- | --- |

77.

poudarja, da bi morali vsi projekti v evropskem interesu prispevati k doseganju ciljev energetske politike EU – dokončanje notranjega trga, spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter izboljšanje varnosti oskrbe – ter biti zmožni pomembno prispevati k:

—

povečanju povezanosti trga, konkurenčnosti, tržne likvidnosti in k zmanjšanju tržne koncentracije,

| — | odpravi energetskih otokov, |
| --- | --- |

—

odpravi energetskih otokov,

| — | zmanjšanja izgub omrežja, preprečevanju ozkih grl pri pošiljanju – vključno z notranjimi projekti, če prispevajo k razvoju čezmejnih medsebojnih povezav – in olajšanju čezmejnega prenosa, |
| --- | --- |

—

zmanjšanja izgub omrežja, preprečevanju ozkih grl pri pošiljanju – vključno z notranjimi projekti, če prispevajo k razvoju čezmejnih medsebojnih povezav – in olajšanju čezmejnega prenosa,

| — | reševanju odvisnosti od enega samega dobavitelja, |
| --- | --- |

—

reševanju odvisnosti od enega samega dobavitelja,

| — | večji raznovrstnosti tranzitnih poti in virov oskrbe, |
| --- | --- |

—

večji raznovrstnosti tranzitnih poti in virov oskrbe,

| — | vključevanju obnovljive energije v omrežje in povečevanju uporabe obnovljivih virov energije z zmanjšanjem omejevanja obnovljive energije; |
| --- | --- |

—

vključevanju obnovljive energije v omrežje in povečevanju uporabe obnovljivih virov energije z zmanjšanjem omejevanja obnovljive energije;

| 78. | meni, da bi morali za to, da bi upravičili prednostno obravnavo nekaterih projektov, upoštevati naslednja merila:






  — | projekt mora imeti evropsko razsežnost (= jasen javni interes EU), |
| --- | --- | --- |

78.

meni, da bi morali za to, da bi upravičili prednostno obravnavo nekaterih projektov, upoštevati naslednja merila:

—

projekt mora imeti evropsko razsežnost (= jasen javni interes EU),

| — | nujnost projekta mora biti prikazana na podlagi hierarhije infrastrukture, |
| --- | --- |

—

nujnost projekta mora biti prikazana na podlagi hierarhije infrastrukture,

| — | projekt mora biti skladen s podnebnimi cilji, cilji energetske učinkovitosti in okoljskimi cilji, |
| --- | --- |

—

projekt mora biti skladen s podnebnimi cilji, cilji energetske učinkovitosti in okoljskimi cilji,

| — | mora biti skladen z dolgoročno energetsko politiko EU (ki omogoča prožno in večfunkcionalno izvajanje in izogibanje "učinkom zaklepanja"), |
| --- | --- |

—

mora biti skladen z dolgoročno energetsko politiko EU (ki omogoča prožno in večfunkcionalno izvajanje in izogibanje "učinkom zaklepanja"),

| — | mora nuditi dobro razmerje med stroški in koristi ter dobro stroškovno učinkovitost, |
| --- | --- |

—

mora nuditi dobro razmerje med stroški in koristi ter dobro stroškovno učinkovitost,

| — | mora biti tehnično dovršen; |
| --- | --- |

—

mora biti tehnično dovršen;

| 79. | meni, da za to, da bi omogočili nadaljnje določanje prednostnih projektov, bi morali upoštevati naslednja merila:






  — | ali projekt izboljšuje solidarnost med državami članicami, |
| --- | --- | --- |

79.

meni, da za to, da bi omogočili nadaljnje določanje prednostnih projektov, bi morali upoštevati naslednja merila:

—

ali projekt izboljšuje solidarnost med državami članicami,

| — | zrelost projektov, |
| --- | --- |

—

zrelost projektov,

| — | ali projekti minimalno vplivajo na okolje, |
| --- | --- |

—

ali projekti minimalno vplivajo na okolje,

| — | ali zadevnemu prebivalstvu ponujajo najboljšo rešitev; |
| --- | --- |

—

ali zadevnemu prebivalstvu ponujajo najboljšo rešitev;

| 80. | poudarja pomen regionalnega sodelovanja pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju opredeljenih prednostnih nalog ter pri pripravi naložbenih načrtov in posebnih projektov; meni, da se lahko obstoječe strategije za makroregije (kot sta Baltik ali Podonavje) uporabljajo kot modeli za platforme sodelovanja pri dogovarjanju in izvajanju energetskih projektov; |
| --- | --- |

80.

poudarja pomen regionalnega sodelovanja pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju opredeljenih prednostnih nalog ter pri pripravi naložbenih načrtov in posebnih projektov; meni, da se lahko obstoječe strategije za makroregije (kot sta Baltik ali Podonavje) uporabljajo kot modeli za platforme sodelovanja pri dogovarjanju in izvajanju energetskih projektov;

| 81. | poudarja, da je treba nujno pospešiti združevanje notranjega energetskega trga, predvsem s spodbujanjem projektov, s katerimi bi zagotovili, da bi sosednje države imele uravnoteženo nacionalno energetsko mešanico; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je treba nujno pospešiti združevanje notranjega energetskega trga, predvsem s spodbujanjem projektov, s katerimi bi zagotovili, da bi sosednje države imele uravnoteženo nacionalno energetsko mešanico;

| 82. | poudarja, da je treba odstraniti ovire na področju konkurence in tržno usmerjenega razvoja vseh energetskih infrastruktur, vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba odstraniti ovire na področju konkurence in tržno usmerjenega razvoja vseh energetskih infrastruktur, vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem;

| 83. | opozarja, da geografske ovire, značilne za položaj otoških ozemelj, zelo otežujejo njihovo vključevanje v energetsko omrežje Unije in da jim je treba nameniti posebna sredstva za zmanjšanje njihove energetske odvisnosti, bodisi z razvojem njihovega notranjega potenciala na področju obnovljivih energij bodisi s spodbujanjem energijske učinkovitosti in varčevanja z energijo; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da geografske ovire, značilne za položaj otoških ozemelj, zelo otežujejo njihovo vključevanje v energetsko omrežje Unije in da jim je treba nameniti posebna sredstva za zmanjšanje njihove energetske odvisnosti, bodisi z razvojem njihovega notranjega potenciala na področju obnovljivih energij bodisi s spodbujanjem energijske učinkovitosti in varčevanja z energijo;

| 84. | poudarja, da je treba izboljšati preglednost s pomočjo jasnega obveščanja javnosti glede namena in podatkov o tehničnem načrtovanju posameznega projekta; poziva, da je treba dokazila o skladnosti z merili preverjati v okviru javnih posvetovanj; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba izboljšati preglednost s pomočjo jasnega obveščanja javnosti glede namena in podatkov o tehničnem načrtovanju posameznega projekta; poziva, da je treba dokazila o skladnosti z merili preverjati v okviru javnih posvetovanj;

| 85. | meni, da je treba poleg velikih infrastrukturnih projektov podpreti tudi manjše projekte, ki bi lahko imeli visoko dodano vrednost in bi jih bilo mogoče hitreje dokončati; |
| --- | --- |

85.

meni, da je treba poleg velikih infrastrukturnih projektov podpreti tudi manjše projekte, ki bi lahko imeli visoko dodano vrednost in bi jih bilo mogoče hitreje dokončati;

| 86. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da projekti, ki se jim odobri status projektov v evropskem interesu, po odobritvi še naprej izpolnjujejo zgornja merila; meni, da je treba za vsakršno večjo spremembo projekta oceniti njegov status kot projekt v evropskem interesu; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da projekti, ki se jim odobri status projektov v evropskem interesu, po odobritvi še naprej izpolnjujejo zgornja merila; meni, da je treba za vsakršno večjo spremembo projekta oceniti njegov status kot projekt v evropskem interesu;

Hitri in pregledni postopki za izdajo dovoljenj

| 87. | se strinja, da je treba zagotoviti pravočasno izvajanje projektov v evropskem interesu, in pozdravlja predlog Komisije za poenostavitev, boljše usklajevanje, izboljšanje in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj, vendar le ob spoštovanju načela subsidiarnosti in nacionalne pristojnosti za izdajo dovoljenj, da se zagotovi, da obstoječi roki na teh področjih ne bodo odvračali zasebnih vlagateljev od inovativnosti; |
| --- | --- |

87.

se strinja, da je treba zagotoviti pravočasno izvajanje projektov v evropskem interesu, in pozdravlja predlog Komisije za poenostavitev, boljše usklajevanje, izboljšanje in pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj, vendar le ob spoštovanju načela subsidiarnosti in nacionalne pristojnosti za izdajo dovoljenj, da se zagotovi, da obstoječi roki na teh področjih ne bodo odvračali zasebnih vlagateljev od inovativnosti;

| 88. | pozdravlja vzpostavitev nacionalnega kontaktnega organa ("vse na enem mestu") za vsak projekt evropskega interesa, ki bi deloval kot enotni upravni posrednik med izvajalci in različnimi organi, udeleženimi v postopku za izdajo dovoljenj; meni, da je treba v zvezi s čezmejnimi projekti zagotoviti nadaljnje usklajevanje med nacionalnimi točkami "vse na enem mestu" in da mora imeti Komisija pri takšnem usklajevanju pomembnejšo vlogo; poudarja, da morajo Komisija in nacionalni organi pred ustanovitvijo novih enot "vse na enem mestu" v celoti izkoristiti obstoječe institucije; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja vzpostavitev nacionalnega kontaktnega organa ("vse na enem mestu") za vsak projekt evropskega interesa, ki bi deloval kot enotni upravni posrednik med izvajalci in različnimi organi, udeleženimi v postopku za izdajo dovoljenj; meni, da je treba v zvezi s čezmejnimi projekti zagotoviti nadaljnje usklajevanje med nacionalnimi točkami "vse na enem mestu" in da mora imeti Komisija pri takšnem usklajevanju pomembnejšo vlogo; poudarja, da morajo Komisija in nacionalni organi pred ustanovitvijo novih enot "vse na enem mestu" v celoti izkoristiti obstoječe institucije;

| 89. | poudarja, da morajo biti vsi nacionalni kontaktni organi neodvisni in in ne smejo biti pod političnim ali gospodarskim vplivom; meni, da je treba projekte v evropskem interesu obravnavati po vrstnem redu prejetja in v časovnem okviru, ki bo določen v prihodnjem predlogu Komisije; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da morajo biti vsi nacionalni kontaktni organi neodvisni in in ne smejo biti pod političnim ali gospodarskim vplivom; meni, da je treba projekte v evropskem interesu obravnavati po vrstnem redu prejetja in v časovnem okviru, ki bo določen v prihodnjem predlogu Komisije;

| 90. | poudarja pomen pravočasnega dokončanja projektov in visokokakovostnega dialoga med zainteresiranimi stranmi; spodbuja Komisijo, naj zagotovi sistem za izdajo opozoril (od manj pomembnih do resnih), če država članica prošnje za izdajo dovoljenja ne bi obravnavala v primernem roku, ter naj pozorno spremlja, ali nacionalni upravni postopki zagotavljajo pravilno in hitro izvajanje projekta evropskega interesa; v primeru težav pozdravlja uvedbo okvirnih časovnih omejitev, v okviru katerih morajo pristojni izvršni organi sprejeti dokončno odločitev; odločno poziva Komisijo, naj ob odsotnosti takšne odločitve razišče, ali je takšno zamudo mogoče razumeti kot poskus države članice, da ovira pravilno in hitro izvajanje notranjega trga EU z energijo; |
| --- | --- |

90.

poudarja pomen pravočasnega dokončanja projektov in visokokakovostnega dialoga med zainteresiranimi stranmi; spodbuja Komisijo, naj zagotovi sistem za izdajo opozoril (od manj pomembnih do resnih), če država članica prošnje za izdajo dovoljenja ne bi obravnavala v primernem roku, ter naj pozorno spremlja, ali nacionalni upravni postopki zagotavljajo pravilno in hitro izvajanje projekta evropskega interesa; v primeru težav pozdravlja uvedbo okvirnih časovnih omejitev, v okviru katerih morajo pristojni izvršni organi sprejeti dokončno odločitev; odločno poziva Komisijo, naj ob odsotnosti takšne odločitve razišče, ali je takšno zamudo mogoče razumeti kot poskus države članice, da ovira pravilno in hitro izvajanje notranjega trga EU z energijo;

| 91. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju raznolikosti posebnih lastnosti posameznih projektov in njihove ozemeljske značilnosti določi, ali je mogoče vzpostaviti skupne ali usklajene postopke za oblikovanje konkretnih ad hoc ključnih ukrepov in najboljših praks (redna izmenjava informacij, pravočasno obveščanje o sprejetih odločbah, skupni mehanizmi za reševanje težav itd.), ter naj oceni ustreznost uporabe arbitražnih postopkov kot orodja za sprejemanje dokončnih odločitev; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju raznolikosti posebnih lastnosti posameznih projektov in njihove ozemeljske značilnosti določi, ali je mogoče vzpostaviti skupne ali usklajene postopke za oblikovanje konkretnih ad hoc ključnih ukrepov in najboljših praks (redna izmenjava informacij, pravočasno obveščanje o sprejetih odločbah, skupni mehanizmi za reševanje težav itd.), ter naj oceni ustreznost uporabe arbitražnih postopkov kot orodja za sprejemanje dokončnih odločitev;

| 92. | poudarja, da je treba sprejeti pristop, ki bi v večji meri temeljil na sodelovanju, in priznava, da je zagotavljanje boljšega sprejemanja energetskih projektov s strani lokalnega prebivalstva tesno povezano z zagotavljanjem ustreznih informacij o namenu teh projektov ter z lokalno udeležbo v čim zgodnejši fazi razvoja takšnih projektov; poziva civilno družbo na vseh ravneh, nevladne organizacije, industrijo, socialne partnerje in potrošniške organizacije, naj sodelujejo v posvetovalnem postopku za projekte v evropskem interesu; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem posvetovanja in ocenjevanja za opredelitev in razširitev najboljših praks in znanja glede tega, da javnost soglaša z infrastrukturo; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je treba sprejeti pristop, ki bi v večji meri temeljil na sodelovanju, in priznava, da je zagotavljanje boljšega sprejemanja energetskih projektov s strani lokalnega prebivalstva tesno povezano z zagotavljanjem ustreznih informacij o namenu teh projektov ter z lokalno udeležbo v čim zgodnejši fazi razvoja takšnih projektov; poziva civilno družbo na vseh ravneh, nevladne organizacije, industrijo, socialne partnerje in potrošniške organizacije, naj sodelujejo v posvetovalnem postopku za projekte v evropskem interesu; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem posvetovanja in ocenjevanja za opredelitev in razširitev najboljših praks in znanja glede tega, da javnost soglaša z infrastrukturo;

| 93. | glede na pomen, ki jih imajo regionalne strategije na področju trajnostne energije za razvojni potencial regij, poudarja, da je treba vzpostaviti platforme za izmenjavo najboljših praks, pridobljenih v regijah, pri čemer je treba upoštevati uspešne zglede občin in regij, ki so se specializirale na področju obnovljivih virov energije, varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti; v zvezi s tem poziva k sistemu posvetovanja in ocenjevanja, da se po potrebi opredelijo, razširijo in posnemajo najboljše prakse in znanje o pridobivanju soglasja javnosti glede infrastrukture; |
| --- | --- |

93.

glede na pomen, ki jih imajo regionalne strategije na področju trajnostne energije za razvojni potencial regij, poudarja, da je treba vzpostaviti platforme za izmenjavo najboljših praks, pridobljenih v regijah, pri čemer je treba upoštevati uspešne zglede občin in regij, ki so se specializirale na področju obnovljivih virov energije, varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti; v zvezi s tem poziva k sistemu posvetovanja in ocenjevanja, da se po potrebi opredelijo, razširijo in posnemajo najboljše prakse in znanje o pridobivanju soglasja javnosti glede infrastrukture;

| 94. | poudarja, da predstavlja največji izziv zagotavljanje soglasja lokalne javnosti za projekte energetske infrastrukture; je prepričan, da je soglasje in zaupanje javnosti ter nosilcev odločanja mogoče doseči le s pomočjo odprtih in preglednih razprav med pripravami na sprejemanje odločitev glede projektov energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da predstavlja največji izziv zagotavljanje soglasja lokalne javnosti za projekte energetske infrastrukture; je prepričan, da je soglasje in zaupanje javnosti ter nosilcev odločanja mogoče doseči le s pomočjo odprtih in preglednih razprav med pripravami na sprejemanje odločitev glede projektov energetske infrastrukture;

| 95. | poziva Komisijo, naj oceni, ali sta posodobitev in nadgradnja obstoječih energetskih koridorjev primernejši od odprtja novih koridorjev z vidika stroškovne učinkovitosti in soglasja javnosti; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj oceni, ali sta posodobitev in nadgradnja obstoječih energetskih koridorjev primernejši od odprtja novih koridorjev z vidika stroškovne učinkovitosti in soglasja javnosti;

| 96. | priporoča širše obveščanje o pomenu energetskih omrežij v Evropski uniji; Komisijo poziva k razmisleku o evropski informativni in komunikacijski kampanji o energetskih omrežjih, ki bi se izvajala na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

96.

priporoča širše obveščanje o pomenu energetskih omrežij v Evropski uniji; Komisijo poziva k razmisleku o evropski informativni in komunikacijski kampanji o energetskih omrežjih, ki bi se izvajala na nacionalni in lokalni ravni;

Finančni instrumenti

| 97. | ugotavlja, da so naložbe v omrežja ciklične narave in da jih je treba obravnavati glede na stanje v preteklosti; poudarja, da se stara velik delež infrastrukture, ki je bila v preteklih desetletjih zgrajena za medsebojno povezovanje centraliziranih elektrarn; poudarja, da bo družba pričakovala optimiziranje stroškov ohranjanja delovanja obstoječe infrastrukture in izgradnje nove infrastrukture prek javno-zasebnih partnerstev in prek razvoja inovativnih finančnih instrumentov; poudarja, da je treba natančno določiti potrebe na področju infrastrukture ter se izogniti vpetosti v presežne zmogljivosti ob polnem upoštevanju možnosti za doseganje stroškovno učinkovite energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

97.

ugotavlja, da so naložbe v omrežja ciklične narave in da jih je treba obravnavati glede na stanje v preteklosti; poudarja, da se stara velik delež infrastrukture, ki je bila v preteklih desetletjih zgrajena za medsebojno povezovanje centraliziranih elektrarn; poudarja, da bo družba pričakovala optimiziranje stroškov ohranjanja delovanja obstoječe infrastrukture in izgradnje nove infrastrukture prek javno-zasebnih partnerstev in prek razvoja inovativnih finančnih instrumentov; poudarja, da je treba natančno določiti potrebe na področju infrastrukture ter se izogniti vpetosti v presežne zmogljivosti ob polnem upoštevanju možnosti za doseganje stroškovno učinkovite energijske učinkovitosti;

| 98. | poudarja, da mora učinkovito delovanje trga financirati večino izdatkov za naložbe v zahtevano infrastrukturo na podlagi načel ustrezne porazdelitve stroškov, preglednosti, nediskriminacije in stroškovne učinkovitosti ter v skladu z načelom "uporabnik plača"; od Komisije zahteva, naj oceni, ali obstoječe regulativne spodbude zadostujejo, da se trgu pošlje potreben signal, in kakšne dopolnilne ukrepe potrebujemo, vključno s tistimi za boljša pravila glede porazdelitve stroškov; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da mora učinkovito delovanje trga financirati večino izdatkov za naložbe v zahtevano infrastrukturo na podlagi načel ustrezne porazdelitve stroškov, preglednosti, nediskriminacije in stroškovne učinkovitosti ter v skladu z načelom "uporabnik plača"; od Komisije zahteva, naj oceni, ali obstoječe regulativne spodbude zadostujejo, da se trgu pošlje potreben signal, in kakšne dopolnilne ukrepe potrebujemo, vključno s tistimi za boljša pravila glede porazdelitve stroškov;

| 99. | meni, da če ni nobene regulativne alternative in trg sam ne more zagotoviti potrebnih naložb, se lahko s sredstvi EU financirajo nekateri omejeni projekti evropskega interesa s posebnimi značilnostmi, zaradi katerih komercialno niso donosni, vendar je njihov razvoj potreben za uresničevanje ciljev energetske politike EU; meni, da bi lahko javno financiranje uporabili kot vzvod za zasebne naložbe z oblikovanjem inovativne mešanice finančnih instrumentov, če to ne izkrivlja konkurence; |
| --- | --- |

99.

meni, da če ni nobene regulativne alternative in trg sam ne more zagotoviti potrebnih naložb, se lahko s sredstvi EU financirajo nekateri omejeni projekti evropskega interesa s posebnimi značilnostmi, zaradi katerih komercialno niso donosni, vendar je njihov razvoj potreben za uresničevanje ciljev energetske politike EU; meni, da bi lahko javno financiranje uporabili kot vzvod za zasebne naložbe z oblikovanjem inovativne mešanice finančnih instrumentov, če to ne izkrivlja konkurence;

| 100. | ugotavlja, da Evropski sklad za regionalni razvoj bistveno prispeva k financiranju projektov energetske infrastrukture in drugih projektov ter opozarja na bistveno vlogo kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni, kar zadeva energetsko učinkovitost in doseganje ciljev EU glede obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

100.

ugotavlja, da Evropski sklad za regionalni razvoj bistveno prispeva k financiranju projektov energetske infrastrukture in drugih projektov ter opozarja na bistveno vlogo kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni, kar zadeva energetsko učinkovitost in doseganje ciljev EU glede obnovljivih virov energije;

| 101. | poudarja, da kohezijski in strukturni skladi morajo imeti še naprej osrednjo vlogo pri naših infrastrukturnih projektih; meni, da bi bil kakršen koli poskus ustvarjanja novih sektorskih skladov s sredstvi kohezijske politike zgrešen; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da kohezijski in strukturni skladi morajo imeti še naprej osrednjo vlogo pri naših infrastrukturnih projektih; meni, da bi bil kakršen koli poskus ustvarjanja novih sektorskih skladov s sredstvi kohezijske politike zgrešen;

| 102. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje naložb v infrastrukturo tržno zasnovano, da bi tako preprečili izkrivljanje konkurence in ustvarjanje napačnih spodbud za naložbe, vendar pod pogojem, da se tudi zagotovi javni interes, zlasti na regionalni in lokalni ravni ter na ozemljih s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so otoki, gorate regije in zelo redko poseljene regije, in sicer s pomočjo omejenega zneska javnih finančnih sredstev, ki mora privesti do inovativne mešanice finančnih instrumentov, s katero pritegnemo zasebne naložbe; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje naložb v infrastrukturo tržno zasnovano, da bi tako preprečili izkrivljanje konkurence in ustvarjanje napačnih spodbud za naložbe, vendar pod pogojem, da se tudi zagotovi javni interes, zlasti na regionalni in lokalni ravni ter na ozemljih s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so otoki, gorate regije in zelo redko poseljene regije, in sicer s pomočjo omejenega zneska javnih finančnih sredstev, ki mora privesti do inovativne mešanice finančnih instrumentov, s katero pritegnemo zasebne naložbe;

| 103. | meni, da bi morala Evropska unija financirati trgovinsko neprivlačne projekte, ki niso zmožni pritegniti zasebnih vlagateljev, vendar so z energetskega vidika bistveni za medsebojno povezovanje izoliranih regij EU z evropskimi elektroenergetskimi in plinskimi omrežji, kot sestavni del oblikovanja enotnega trga z energijo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

103.

meni, da bi morala Evropska unija financirati trgovinsko neprivlačne projekte, ki niso zmožni pritegniti zasebnih vlagateljev, vendar so z energetskega vidika bistveni za medsebojno povezovanje izoliranih regij EU z evropskimi elektroenergetskimi in plinskimi omrežji, kot sestavni del oblikovanja enotnega trga z energijo v Evropski uniji;

| 104. | poziva Komisijo, da javno financiranje omogoči samo državam članicam, ki so v celoti prenesle veljavno zakonodajo EU in jo pravilno uporabljajo, vključno z regulativnimi predpisi, ki so določeni v tretjem svežnju o notranjem trgu; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, da javno financiranje omogoči samo državam članicam, ki so v celoti prenesle veljavno zakonodajo EU in jo pravilno uporabljajo, vključno z regulativnimi predpisi, ki so določeni v tretjem svežnju o notranjem trgu;

| 105. | poziva Komisijo, naj pregleda pravila o državni pomoči v zvezi z energetsko infrastrukturo in po potrebi predloži predloge o spremembi teh pravil, da bi državam članicam omogočala spodbujanje modernizacije infrastrukture; hkrati poziva Komisijo, naj izda nov dokument s smernicami o javnem financiranju projektov in trenutni zakonodaji o državni pomoči, ki določa jasna merila za javno financiranje energetske infrastrukture; poudarja, da morajo ta dokument pripraviti skupaj GD za energetiko, GD za konkurenco in GD za regionalni razvoj, da se prepreči kakršna koli neskladnost s pravili Komisije; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, naj pregleda pravila o državni pomoči v zvezi z energetsko infrastrukturo in po potrebi predloži predloge o spremembi teh pravil, da bi državam članicam omogočala spodbujanje modernizacije infrastrukture; hkrati poziva Komisijo, naj izda nov dokument s smernicami o javnem financiranju projektov in trenutni zakonodaji o državni pomoči, ki določa jasna merila za javno financiranje energetske infrastrukture; poudarja, da morajo ta dokument pripraviti skupaj GD za energetiko, GD za konkurenco in GD za regionalni razvoj, da se prepreči kakršna koli neskladnost s pravili Komisije;

| 106. | zahteva, da se na podlagi strateških ciljev upošteva geografsko načelo glede prihodnjih energetskih subvencij na področju infrastrukture ter raziskav in razvoja; poleg tega vztraja, da že razvite regije pridobijo subvencije za raziskave in razvoj le, če subvencionirano dejavnost izvajajo skupaj z manj razvitimi regijami; |
| --- | --- |

106.

zahteva, da se na podlagi strateških ciljev upošteva geografsko načelo glede prihodnjih energetskih subvencij na področju infrastrukture ter raziskav in razvoja; poleg tega vztraja, da že razvite regije pridobijo subvencije za raziskave in razvoj le, če subvencionirano dejavnost izvajajo skupaj z manj razvitimi regijami;

| 107. | poudarja, da je stabilen, predvidljiv in ustrezen zakonodajni okvir, vključno z ustrezno stopnjo donosa in spodbudami za novo infrastrukturo, bistven za spodbujanje naložb v prenos in distribucijo; poudarja, da bi morali regulatorji spodbujati izvajanje novih tehnologij s pomočjo tržnih spodbud in pilotnih projektov; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da je stabilen, predvidljiv in ustrezen zakonodajni okvir, vključno z ustrezno stopnjo donosa in spodbudami za novo infrastrukturo, bistven za spodbujanje naložb v prenos in distribucijo; poudarja, da bi morali regulatorji spodbujati izvajanje novih tehnologij s pomočjo tržnih spodbud in pilotnih projektov;

| 108. | meni, da lahko zasebne naložbe olajšajo pravočasno izgradnjo potrebne energetske infrastrukture, saj je infrastrukturni izziv tako velik, da je treba ustrezno sprostiti zasebna sredstva; meni, da mora Komisija, medtem ko se zasebni vlagatelji soočajo z infrastrukturnim izzivom, vzpostaviti jasne smernice za vključitev tržnih akterjev in zasebnih vlagateljev v tako imenovan "komercialni vod"; meni, da je zaskrbljenost glede možnega vpliva na delovanje trga mogoče odpraviti tako, da se od komercialnih vodov zahteva prenos njihove celotne zmogljivosti na trg; |
| --- | --- |

108.

meni, da lahko zasebne naložbe olajšajo pravočasno izgradnjo potrebne energetske infrastrukture, saj je infrastrukturni izziv tako velik, da je treba ustrezno sprostiti zasebna sredstva; meni, da mora Komisija, medtem ko se zasebni vlagatelji soočajo z infrastrukturnim izzivom, vzpostaviti jasne smernice za vključitev tržnih akterjev in zasebnih vlagateljev v tako imenovan "komercialni vod"; meni, da je zaskrbljenost glede možnega vpliva na delovanje trga mogoče odpraviti tako, da se od komercialnih vodov zahteva prenos njihove celotne zmogljivosti na trg;

| 109. | poudarja, da bi morali v čim večji meri izkoristiti tržna orodja, vključno z izboljšanjem pravil o porazdelitvi stroškov, projektnimi obveznicami, obnovljivimi skladi, delniškimi skladi za obnovljive vire energije, jamstvi za posojila, nekomercialnimi instrumenti za delitev tveganja, spodbudami za financiranje javno-zasebnih partnerstev, partnerstvi z Evropsko investicijsko banko – z izboljšanjem njene zmogljivosti za posredovanje in s povečanjem razpoložljivih sredstev – ter z uporabo prihodkov od dražbe v okviru sistema za trgovanje z emisijami za projekte, povezane z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo, ter po potrebi z drugimi finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj upošteva finančne zmogljivosti in tržne razmere v manj razvitih državah članicah; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da bi morali v čim večji meri izkoristiti tržna orodja, vključno z izboljšanjem pravil o porazdelitvi stroškov, projektnimi obveznicami, obnovljivimi skladi, delniškimi skladi za obnovljive vire energije, jamstvi za posojila, nekomercialnimi instrumenti za delitev tveganja, spodbudami za financiranje javno-zasebnih partnerstev, partnerstvi z Evropsko investicijsko banko – z izboljšanjem njene zmogljivosti za posredovanje in s povečanjem razpoložljivih sredstev – ter z uporabo prihodkov od dražbe v okviru sistema za trgovanje z emisijami za projekte, povezane z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo, ter po potrebi z drugimi finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj upošteva finančne zmogljivosti in tržne razmere v manj razvitih državah članicah;

| 110. | poudarja pomen tesnejšega in učinkovitejšega sodelovanja z zasebnim sektorjem in finančnimi institucijami, kot sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj, da bi spodbudili potrebno financiranje, predvsem za prednostne čezmejne projekte; poziva Komisijo, naj preuči tudi ostale inovativne finančne instrumente in pomaga pri spodbujanju vzpostavljanja javno-zasebnih partnerstev, za katera morajo lokalni, regionalni in nacionalni organi zagotoviti ustrezne spodbude ter potreben zakonodajni okvir in podporo politikam; v zvezi s tem poudarja potrebo po razvoju tehnične pomoči in finančnega inženiringa na ravni lokalnih in regionalnih organov, s čimer bi lokalne akterje podprli pri oblikovanju projektov energetske učinkovitosti, npr. z izkoriščanjem instrumenta za tehnično pomoč ELENA v okviru evropskega partnerstva za inovacije in izkušenj družb za energetske storitve (ESCO) glede infrastrukture za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

110.

poudarja pomen tesnejšega in učinkovitejšega sodelovanja z zasebnim sektorjem in finančnimi institucijami, kot sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj, da bi spodbudili potrebno financiranje, predvsem za prednostne čezmejne projekte; poziva Komisijo, naj preuči tudi ostale inovativne finančne instrumente in pomaga pri spodbujanju vzpostavljanja javno-zasebnih partnerstev, za katera morajo lokalni, regionalni in nacionalni organi zagotoviti ustrezne spodbude ter potreben zakonodajni okvir in podporo politikam; v zvezi s tem poudarja potrebo po razvoju tehnične pomoči in finančnega inženiringa na ravni lokalnih in regionalnih organov, s čimer bi lokalne akterje podprli pri oblikovanju projektov energetske učinkovitosti, npr. z izkoriščanjem instrumenta za tehnično pomoč ELENA v okviru evropskega partnerstva za inovacije in izkušenj družb za energetske storitve (ESCO) glede infrastrukture za energetsko učinkovitost;

| 111. | podpira zamisel o izdaji splošnih evropskih projektnih obveznic za financiranje velikih potreb Evrope po infrastrukturi in strukturnih projektov v okviru agende EU 2020, vključno z novo strategijo o razvoju energetske infrastrukture; meni, da bi projektne obveznice EU zagotovile potrebne naložbe in ustvarile zadostno zaupanje, s čimer bi lahko veliki naložbeni projekti pritegnili potrebno podporo in bi na ta način postali pomemben mehanizem za čim večjo javno podporo; poudarja, da morajo za trajnostni položaj Evrope ti projekti tudi prispevati tudi k ekološki preobrazbi našega gospodarstva; |
| --- | --- |

111.

podpira zamisel o izdaji splošnih evropskih projektnih obveznic za financiranje velikih potreb Evrope po infrastrukturi in strukturnih projektov v okviru agende EU 2020, vključno z novo strategijo o razvoju energetske infrastrukture; meni, da bi projektne obveznice EU zagotovile potrebne naložbe in ustvarile zadostno zaupanje, s čimer bi lahko veliki naložbeni projekti pritegnili potrebno podporo in bi na ta način postali pomemben mehanizem za čim večjo javno podporo; poudarja, da morajo za trajnostni položaj Evrope ti projekti tudi prispevati tudi k ekološki preobrazbi našega gospodarstva;

| 112. | zlasti meni, da lahko projektne obveznice EU postanejo ključni finančni instrument za potrebne naložbe v energetsko infrastrukturo v Evropi, ki bi pomagal zasebnim projektnim družbam pritegniti finančna sredstva vlagateljev s kapitalskega trga; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog o projektnih obveznicah EU; |
| --- | --- |

112.

zlasti meni, da lahko projektne obveznice EU postanejo ključni finančni instrument za potrebne naložbe v energetsko infrastrukturo v Evropi, ki bi pomagal zasebnim projektnim družbam pritegniti finančna sredstva vlagateljev s kapitalskega trga; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog o projektnih obveznicah EU;

| 113. | poudarja, da je pomembno, da regulatorji razvijejo skupno metodologijo za porazdelitev stroškov pri čezmejnih infrastrukturnih projektih, saj so za takšne spodbude za omrežno infrastrukturo značilne številne tržne pomanjkljivosti, ki so večinoma posledica naravnega monopola in pomanjkanja konkurence; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da je pomembno, da regulatorji razvijejo skupno metodologijo za porazdelitev stroškov pri čezmejnih infrastrukturnih projektih, saj so za takšne spodbude za omrežno infrastrukturo značilne številne tržne pomanjkljivosti, ki so večinoma posledica naravnega monopola in pomanjkanja konkurence;

| 114. | opozarja, da so pomembne pregledne, sorazmerne, poštene in nediskriminatorne tarife, da se zagotovi ustrezna porazdelitev stroškov pri naložbah v čezmejno in notranjo infrastrukturo za prenos, pri čemer bi čezmejni vplivi lahko precej prispevali k doseganju ciljev politike EU, poštenim cenam za porabnike in večji konkurenčnosti; odločno poziva države članice, naj se vzdržijo uporabe prenizkih reguliranih tarif; pozdravlja predlog Komisije v zvezi z REMIT; |
| --- | --- |

114.

opozarja, da so pomembne pregledne, sorazmerne, poštene in nediskriminatorne tarife, da se zagotovi ustrezna porazdelitev stroškov pri naložbah v čezmejno in notranjo infrastrukturo za prenos, pri čemer bi čezmejni vplivi lahko precej prispevali k doseganju ciljev politike EU, poštenim cenam za porabnike in večji konkurenčnosti; odločno poziva države članice, naj se vzdržijo uporabe prenizkih reguliranih tarif; pozdravlja predlog Komisije v zvezi z REMIT;

| 115. | opozarja, da tretji sveženj pri določanju tarif vzpostavlja obveznost za regulatorje, da ocenijo naložbe ne le na podlagi koristi v njihovi zadevni državi članici, ampak tudi na podlagi koristi v vsej EU; poziva Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj zagotovi, da bodo njeni člani spoštovali to obveznost; poziva Komisijo, naj nadalje oceni, ali stroškov in koristi ni mogoče pošteno razporediti s pomočjo določanja tarif, ali bi lahko bili kompenzacijski mehanizmi, ki bi temeljili na strogi preglednosti, koristni za odobritev čezmejnih projektov ali ustreznih notranjih projektov, ki so potrebni za doseganje energetskih ciljev EU; |
| --- | --- |

115.

opozarja, da tretji sveženj pri določanju tarif vzpostavlja obveznost za regulatorje, da ocenijo naložbe ne le na podlagi koristi v njihovi zadevni državi članici, ampak tudi na podlagi koristi v vsej EU; poziva Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj zagotovi, da bodo njeni člani spoštovali to obveznost; poziva Komisijo, naj nadalje oceni, ali stroškov in koristi ni mogoče pošteno razporediti s pomočjo določanja tarif, ali bi lahko bili kompenzacijski mehanizmi, ki bi temeljili na strogi preglednosti, koristni za odobritev čezmejnih projektov ali ustreznih notranjih projektov, ki so potrebni za doseganje energetskih ciljev EU;

| 116. | poudarja pomen povečanja zmogljivosti medsebojnega povezovanja energetskih omrežij na čezmejni ravni in zagotavljanja sredstev, ki so potrebna za doseganje zastavljenih ciljev, med drugim teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

116.

poudarja pomen povečanja zmogljivosti medsebojnega povezovanja energetskih omrežij na čezmejni ravni in zagotavljanja sredstev, ki so potrebna za doseganje zastavljenih ciljev, med drugim teritorialne kohezije;

| 117. | poziva k vzpostavitvi izboljšanih finančnih instrumentov na evropski ravni za podporo prizadevanju lokalnih regionalnih oblasti na področju naložb v trajnostno proizvodnjo energije; |
| --- | --- |

117.

poziva k vzpostavitvi izboljšanih finančnih instrumentov na evropski ravni za podporo prizadevanju lokalnih regionalnih oblasti na področju naložb v trajnostno proizvodnjo energije;

| 118. | pozdravlja pobudo Komisije, da bo leta 2011 predstavila predlog za rešitev vprašanja o porazdelitvi stroškov pri tehnološko zahtevnih ali čezmejnih projektih, saj to velja za eno od glavnih ovir pri razvoju čezmejne infrastrukture, prav tako bo predstavila nov finančni instrument za podporo prednostnih projektov v obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja pobudo Komisije, da bo leta 2011 predstavila predlog za rešitev vprašanja o porazdelitvi stroškov pri tehnološko zahtevnih ali čezmejnih projektih, saj to velja za eno od glavnih ovir pri razvoju čezmejne infrastrukture, prav tako bo predstavila nov finančni instrument za podporo prednostnih projektov v obdobju 2014–2020;

| 119. | meni, da je pomembno, da v prihodnje dobi večji poudarek tudi upravljanje finančnih jamstev za naložbe, in da bosta vzpostavitev načrtovanega okvira financiranja in načrtovanje za proračunsko obdobje 2014-2020 ustrezno usklajena; |
| --- | --- |

119.

meni, da je pomembno, da v prihodnje dobi večji poudarek tudi upravljanje finančnih jamstev za naložbe, in da bosta vzpostavitev načrtovanega okvira financiranja in načrtovanje za proračunsko obdobje 2014-2020 ustrezno usklajena;

Druga infrastrukturna vprašanja

| 120. | meni, da morajo za vse zunanje cevovode in druga energetska omrežja, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, veljati pregledni medvladni sporazumi, pravila o notranjem trgu, vključno s pravili o dostopu tretjih strank, določbe o namembnosti, nadzor porazdelitve in upravljanje ozkih grl, trajanje pogodb ter klavzule "vzemi ali plačaj"; poziva Komisijo, naj zagotovi, da trenutni in prihodnji cevovodi ter trgovinski sporazumi upoštevajo evropski pravni red o energetiki, in po potrebi ukrepa; |
| --- | --- |

120.

meni, da morajo za vse zunanje cevovode in druga energetska omrežja, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, veljati pregledni medvladni sporazumi, pravila o notranjem trgu, vključno s pravili o dostopu tretjih strank, določbe o namembnosti, nadzor porazdelitve in upravljanje ozkih grl, trajanje pogodb ter klavzule "vzemi ali plačaj"; poziva Komisijo, naj zagotovi, da trenutni in prihodnji cevovodi ter trgovinski sporazumi upoštevajo evropski pravni red o energetiki, in po potrebi ukrepa;

| 121. | poziva Komisijo, naj dodatno omeji odobravanje izjem v zvezi z dostopom tretjih strank do energetske infrastrukture in za izjeme, odobrene za pregled, preveri, ali so še vedno potrebne; ugotavlja, da bi se morala z zagotovitvijo javnih financ ali podpore za projekte prek instrumentov, kot so projektne obveznice, podprte s strani Evropske investicijske banke itd., zmanjšati ali odpraviti potreba po sprejemanju izjem v zvezi z dostopom tretjih strank; |
| --- | --- |

121.

poziva Komisijo, naj dodatno omeji odobravanje izjem v zvezi z dostopom tretjih strank do energetske infrastrukture in za izjeme, odobrene za pregled, preveri, ali so še vedno potrebne; ugotavlja, da bi se morala z zagotovitvijo javnih financ ali podpore za projekte prek instrumentov, kot so projektne obveznice, podprte s strani Evropske investicijske banke itd., zmanjšati ali odpraviti potreba po sprejemanju izjem v zvezi z dostopom tretjih strank;

*

* *

| 122. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

122.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(2)  UL L 211, 14.8.2009.

(3)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

(4)  UL L 262, 22.9.2006, str. 1.

(5)  UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

(6)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 107.

(7)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(8)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0441.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0485.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0068.

(12)  Primer C-490/10 Parlament proti Svetu v zvezi z Uredbo (EU, Euratom) št. 617/2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/65

---

Torek, 5. julij 2011Socialne storitve splošnega pomena

P7_TA(2011)0319

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (2009/2222(INI))

2013/C 33 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3(3) Pogodbe, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 14, 106, 151, 153(1)(j) in (k), 159, 160, 161 in 345 Pogodbe, ter protokola št. 26 k tej pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3(3) Pogodbe, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 14, 106, 151, 153(1)(j) in (k), 159, 160, 161 in 345 Pogodbe, ter protokola št. 26 k tej pogodbi,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 36,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska skupnost sklenila 26. novembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska skupnost sklenila 26. novembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3), zlasti njenega člena 1(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3), zlasti njenega člena 1(3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji (KOM(2006)0177) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega omenjenemu sporočilu, o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (SEC(2006)0516), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji (KOM(2006)0177) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega omenjenemu sporočilu, o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (SEC(2006)0516),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza (KOM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza (KOM(2007)0725),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije z naslovoma Pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z Odločbo Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (SEC(2007)1516) ter Pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z uporabo pravil za javne razpise, ki se nanašajo na socialne storitve splošnega pomena (SEC(2007)1514), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije z naslovoma Pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z Odločbo Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (SEC(2007)1516) ter Pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z uporabo pravil za javne razpise, ki se nanašajo na socialne storitve splošnega pomena (SEC(2007)1514),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Priročnik za uporabo pravil Evropske unije o državnih pomočeh, javnih naročilih in notranjem trgu pri storitvah splošnega gospodarskega pomena, zlasti storitvah splošnega pomena na področju socialne varnosti (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Priročnik za uporabo pravil Evropske unije o državnih pomočeh, javnih naročilih in notranjem trgu pri storitvah splošnega gospodarskega pomena, zlasti storitvah splošnega pomena na področju socialne varnosti (SEC(2010)1545),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020) in svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o tem sporočilu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020) in svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o tem sporočilu (5),

| — | ob upoštevanju prvega dveletnega poročila Komisije o socialnih storitvah splošnega pomena (SEC(2008)2179) in njenega drugega dveletnega poročila o socialnih storitvah splošnega pomena (SEC(2010)1284) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega dveletnega poročila Komisije o socialnih storitvah splošnega pomena (SEC(2008)2179) in njenega drugega dveletnega poročila o socialnih storitvah splošnega pomena (SEC(2010)1284) (6),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih iz trga dela (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih iz trga dela (7),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja (KOM(2010)0549) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja (KOM(2010)0549) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2010)1166),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom K aktu za enotni trg za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom K aktu za enotni trg za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boljšemu delovanju enotnega trga za storitve naproti – uporaba rezultatov postopka medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah (KOM(2011)0020) in delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0102), priloženega temu sporočilu, o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boljšemu delovanju enotnega trga za storitve naproti – uporaba rezultatov postopka medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah (KOM(2011)0020) in delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0102), priloženega temu sporočilu, o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo (KOM(2011)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo (KOM(2011)0011),

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Andorja o socialnih določbah Lizbonske pogodbe (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Andorja o socialnih določbah Lizbonske pogodbe (8),

| — | ob upoštevanju Montijevega poročila z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg v službi evropskega gospodarstva in družbe (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Montijevega poročila z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg v službi evropskega gospodarstva in družbe (9),

| — | ob upoštevanju poročila o uporabi pravil Skupnosti na področju socialnih storitev splošnega pomena, ki ga je leta 2008 pripravil odbor za socialno zaščito (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o uporabi pravil Skupnosti na področju socialnih storitev splošnega pomena, ki ga je leta 2008 pripravil odbor za socialno zaščito (10),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Prostovoljni evropski okvir kakovosti za socialne storitve, ki ga je leta 2010 pripravil odbor za socialno zaščito (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Prostovoljni evropski okvir kakovosti za socialne storitve, ki ga je leta 2010 pripravil odbor za socialno zaščito (11),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2010, ki ga je leta 2010 pripravil odbor za socialno zaščito (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2010, ki ga je leta 2010 pripravil odbor za socialno zaščito (12),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020, ki ga je leta 2011 pripravil Odbor za socialno zaščito (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020, ki ga je leta 2011 pripravil Odbor za socialno zaščito (13),

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil forumov o socialnih storitvah splošnega pomena, ki so potekali septembra 2007 v Lizboni, oktobra 2008 v Parizu in oktobra 2010 v Bruslju (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil forumov o socialnih storitvah splošnega pomena, ki so potekali septembra 2007 v Lizboni, oktobra 2008 v Parizu in oktobra 2010 v Bruslju (14),

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta EPSCO 16. in 17. decembra 2008, 8. in 9. junija 2009 ter 6. in 7. decembra 2010 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta EPSCO 16. in 17. decembra 2008, 8. in 9. junija 2009 ter 6. in 7. decembra 2010 (15),

| — | ob upoštevanju naslednjih sodb Sodišča Evropske unije:






  — | z dne 19. aprila 2007, C-295/05, Tragsa, |
| --- | --- | --- |

—

ob upoštevanju naslednjih sodb Sodišča Evropske unije:

—

z dne 19. aprila 2007, C-295/05, Tragsa,

| — | z dne 18. decembra 2007, C-532/03, Komisija proti Irski (Irish rescue services), |
| --- | --- |

—

z dne 18. decembra 2007, C-532/03, Komisija proti Irski (Irish rescue services),

| — | z dne 13. novembra 2008, C-324/07, Coditel Brabant, |
| --- | --- |

—

z dne 13. novembra 2008, C-324/07, Coditel Brabant,

| — | z dne 9. junija 2009, C-480/06, Komisija proti Nemčiji, Stadtwerke Hamburg, |
| --- | --- |

—

z dne 9. junija 2009, C-480/06, Komisija proti Nemčiji, Stadtwerke Hamburg,

| — | z dne 10. septembra 2009, C-206/08, Eurawasser, |
| --- | --- |

—

z dne 10. septembra 2009, C-206/08, Eurawasser,

| — | z dne 9. oktobra 2009, C-573/07, Sea s.r.l, |
| --- | --- |

—

z dne 9. oktobra 2009, C-573/07, Sea s.r.l,

| — | z dne 15. oktobra 2009, C-196/08, Acoset, |
| --- | --- |

—

z dne 15. oktobra 2009, C-196/08, Acoset,

| — | z dne 15. oktobra 2009, C-275/08, Komisija proti Nemčiji (Datenzentrale Baden-Württemberg), |
| --- | --- |

—

z dne 15. oktobra 2009, C-275/08, Komisija proti Nemčiji (Datenzentrale Baden-Württemberg),

| — | z dne 25. marca 2010, C-451/08, Helmut Müller, |
| --- | --- |

—

z dne 25. marca 2010, C-451/08, Helmut Müller,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2006 o sporočilu Komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2006 o sporočilu Komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2006 o Beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2006 o Beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2007 o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2007 o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (23),

| — | ob upoštevanju izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (24),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskav fundacije Eurofound o kakovosti življenja iz leta 2003 in 2007 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskav fundacije Eurofound o kakovosti življenja iz leta 2003 in 2007 (25),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0239/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0239/2011),

| A. | ker člen 3 PEU potrjuje, da je treba cilj držav članic, ki vključuje nenehno izboljševanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, in cilj Unije, ki je blaginja narodov, doseči s trajnostnim razvojem Evrope na podlagi uravnotežene gospodarske rasti ter visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva, ki podpira mala in srednja podjetja in je usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, varovanje in izboljševanje okolja, boj proti socialni izključenosti, diskriminaciji in neenakem dostopu do zdravstvenega varstva, spodbujanje socialne pravičnosti in varnosti, enakost med ženskami in moškimi, solidarnost med generacijami in varstvo otrokovih pravic, |
| --- | --- |

A.

ker člen 3 PEU potrjuje, da je treba cilj držav članic, ki vključuje nenehno izboljševanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, in cilj Unije, ki je blaginja narodov, doseči s trajnostnim razvojem Evrope na podlagi uravnotežene gospodarske rasti ter visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva, ki podpira mala in srednja podjetja in je usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, varovanje in izboljševanje okolja, boj proti socialni izključenosti, diskriminaciji in neenakem dostopu do zdravstvenega varstva, spodbujanje socialne pravičnosti in varnosti, enakost med ženskami in moškimi, solidarnost med generacijami in varstvo otrokovih pravic,

| B. | ker se v členu 9 PDEU zahteva, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja, |
| --- | --- |

B.

ker se v členu 9 PDEU zahteva, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja,

| C. | ker člen 14 PDEU in protokol št. 26 k Pogodbi izrecno obravnavata storitve splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena; ker je potrjeno, da imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena ter da pogodbe ne vplivajo na pristojnosti držav članic za zagotavljanje, naročanje in organiziranje negospodarskih storitev splošnega pomena, |
| --- | --- |

C.

ker člen 14 PDEU in protokol št. 26 k Pogodbi izrecno obravnavata storitve splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena; ker je potrjeno, da imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena ter da pogodbe ne vplivajo na pristojnosti držav članic za zagotavljanje, naročanje in organiziranje negospodarskih storitev splošnega pomena,

| D. | ker je dostop do storitev splošnega pomena temeljna pravica v okviru gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, priznanih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

D.

ker je dostop do storitev splošnega pomena temeljna pravica v okviru gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, priznanih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah,

| E. | ker je mogoče zato zagotavljanje splošno razpoložljivih, visoko kakovostnih, dostopnih in finančno sprejemljivih socialnih storitev splošnega pomena v smislu sporočila Komisije iz leta 2007 o storitvah splošnega pomena obravnavati kot temelj evropskega socialnega modela ter kot podlago za kakovostno življenje in uresničevanje ciljev zaposlovanja ter socialnih in gospodarskih ciljev EU, |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče zato zagotavljanje splošno razpoložljivih, visoko kakovostnih, dostopnih in finančno sprejemljivih socialnih storitev splošnega pomena v smislu sporočila Komisije iz leta 2007 o storitvah splošnega pomena obravnavati kot temelj evropskega socialnega modela ter kot podlago za kakovostno življenje in uresničevanje ciljev zaposlovanja ter socialnih in gospodarskih ciljev EU,

| F. | ker so socialne storitve splošnega pomena, še posebej dostop do storitev varstva otrok ter storitev za starejše in druge osebe, ki potrebujejo oskrbo, bistvene za enakopravno udeležbo žensk in moških na trgu dela ter pri izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

F.

ker so socialne storitve splošnega pomena, še posebej dostop do storitev varstva otrok ter storitev za starejše in druge osebe, ki potrebujejo oskrbo, bistvene za enakopravno udeležbo žensk in moških na trgu dela ter pri izobraževanju in usposabljanju;

| G. | ker razlikovanje po spolu v socialnih storitvah, tako sektorsko kot poklicno, negativno vpliva na delovne razmere in razlike v stopnjah plače, neplačano domače delo, varstvo otrok in oskrbo starejših pa večinoma opravljajo ženske, |
| --- | --- |

G.

ker razlikovanje po spolu v socialnih storitvah, tako sektorsko kot poklicno, negativno vpliva na delovne razmere in razlike v stopnjah plače, neplačano domače delo, varstvo otrok in oskrbo starejših pa večinoma opravljajo ženske,

| H. | ker se je z razširitvijo socialnih storitev splošnega pomena povečala vključenost žensk na trg dela; |
| --- | --- |

H.

ker se je z razširitvijo socialnih storitev splošnega pomena povečala vključenost žensk na trg dela;

| I. | ker člena 4(2) in 5(3) PEU zajemata subsidiarnost na lokalni ravni in uradno priznavata regionalno in lokalno samoupravo ter ker člen 1 protokola 26 PDEU priznava pomembno vlogo in veliko diskrecijsko moč državnih, regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju, naročanju in organizaciji storitev splošnega gospodarskega interesa, ki so kar najbližje potrebam uporabnikov, |
| --- | --- |

I.

ker člena 4(2) in 5(3) PEU zajemata subsidiarnost na lokalni ravni in uradno priznavata regionalno in lokalno samoupravo ter ker člen 1 protokola 26 PDEU priznava pomembno vlogo in veliko diskrecijsko moč državnih, regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju, naročanju in organizaciji storitev splošnega gospodarskega interesa, ki so kar najbližje potrebam uporabnikov,

Temeljne pravice in splošni dostop

| 1. | meni, da imajo socialne storitve splošnega pomena ter njihovi uporabniki in izvajalci veliko posebnih značilnosti, poleg skupnih značilnosti storitev splošnega pomena. Socialne storitve splošnega pomena, kot jih opredeljujejo države članice, zajemajo zakonsko določene in dopolnilne sisteme socialne varnosti ter splošno dostopne storitve, ki se izvajajo neposredno za osebe, njihov namen pa je izboljšanje kakovosti življenja vseh. Imajo preventivno vlogo ter vlogo socialne kohezije in socialnega vključevanja, zagotavljajo pa tudi uresničevanje temeljnih pravic, kakor so razglašene v Evropski listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

1.

meni, da imajo socialne storitve splošnega pomena ter njihovi uporabniki in izvajalci veliko posebnih značilnosti, poleg skupnih značilnosti storitev splošnega pomena. Socialne storitve splošnega pomena, kot jih opredeljujejo države članice, zajemajo zakonsko določene in dopolnilne sisteme socialne varnosti ter splošno dostopne storitve, ki se izvajajo neposredno za osebe, njihov namen pa je izboljšanje kakovosti življenja vseh. Imajo preventivno vlogo ter vlogo socialne kohezije in socialnega vključevanja, zagotavljajo pa tudi uresničevanje temeljnih pravic, kakor so razglašene v Evropski listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 2. | Priznava, da je treba pri socialnih storitvah splošnega pomena zbližati dva nasprotujoča si dejavnika: po eni strani načelo subsidiarnosti, ki v povezavi z načelom sorazmernosti javnim organom držav članic omogoča, da socialne storitve splošnega pomena opredelijo, uredijo in financirajo po lastni presoji, ter po drugi strani odgovornost Skupnosti in držav članic za področja, ki so v skladu s Pogodbo v njihovi pristojnosti; |
| --- | --- |

2.

Priznava, da je treba pri socialnih storitvah splošnega pomena zbližati dva nasprotujoča si dejavnika: po eni strani načelo subsidiarnosti, ki v povezavi z načelom sorazmernosti javnim organom držav članic omogoča, da socialne storitve splošnega pomena opredelijo, uredijo in financirajo po lastni presoji, ter po drugi strani odgovornost Skupnosti in držav članic za področja, ki so v skladu s Pogodbo v njihovi pristojnosti;

| 3. | poziva države članice, naj ohranijo razpoložljivost dostopnih, cenovno ugodnih in visokokakovostnih socialnih storitev kot v obdobju hitre gospodarske rasti in zagotovijo nediskriminatoren dostop do njih, ne glede na spol, prihodke, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost ali zaposlitvene pogoje; meni, da so socialne storitve temeljne pri zagotavljanju enakosti med spoloma, saj so skupaj z zdravstvenimi storitvami in storitvami otroškega varstva med glavnimi temelji prizadevanj za povečanje stopnje zaposlenosti žensk in enakosti na splošno; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj ohranijo razpoložljivost dostopnih, cenovno ugodnih in visokokakovostnih socialnih storitev kot v obdobju hitre gospodarske rasti in zagotovijo nediskriminatoren dostop do njih, ne glede na spol, prihodke, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost ali zaposlitvene pogoje; meni, da so socialne storitve temeljne pri zagotavljanju enakosti med spoloma, saj so skupaj z zdravstvenimi storitvami in storitvami otroškega varstva med glavnimi temelji prizadevanj za povečanje stopnje zaposlenosti žensk in enakosti na splošno;

| 4. | poudarja, da je treba preprečiti, da bi sedanja finančna in gospodarska kriza in prihodnji gospodarski obeti ogrozili razvoj socialnih storitev splošnega pomena, saj bi to dolgoročno škodovalo stopnji zaposlenosti, gospodarski rasti EU, povečanju davčnih prispevkov ter spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba preprečiti, da bi sedanja finančna in gospodarska kriza in prihodnji gospodarski obeti ogrozili razvoj socialnih storitev splošnega pomena, saj bi to dolgoročno škodovalo stopnji zaposlenosti, gospodarski rasti EU, povečanju davčnih prispevkov ter spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj opravijo oceno učinka z vidika spola na različne storitve splošnega pomena ter zagotovijo, da bo ocena predlaganih dejavnosti EU z vidika enakosti spolov postala reden in pregleden proces z opaznimi rezultati ter da bo v proračun vseh evropskih in nacionalnih programov in politik vključena razsežnost spola; Komisijo tudi poziva, naj v svoja poročila o spremljanju vključi vprašanje enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj opravijo oceno učinka z vidika spola na različne storitve splošnega pomena ter zagotovijo, da bo ocena predlaganih dejavnosti EU z vidika enakosti spolov postala reden in pregleden proces z opaznimi rezultati ter da bo v proračun vseh evropskih in nacionalnih programov in politik vključena razsežnost spola; Komisijo tudi poziva, naj v svoja poročila o spremljanju vključi vprašanje enakosti med spoloma;

| 6. | poziva države članice, naj v okviru politik za doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem kot bistven korak k enakim možnostim za moške in ženske pri zaposlovanju zagotovijo dostopne, cenovno ugodne, kakovostne in raznolike oblike otroškega varstva, opisane v barcelonskih ciljih, ter izboljšajo zagotavljanje storitev oskrbe za starejše in nesamostojne osebe, saj te storitve ne omogočajo samo udeležbe žensk na trgu dela, pač pa ustvarjajo tudi zaposlitvene možnosti; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za priznanje neplačanega dela izvajalcev gospodinjskega dela, otroškega varstva in oskrbe starejših, zlasti žensk, ki so pomembne za vzdržnost socialnih sistemov; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj v okviru politik za doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem kot bistven korak k enakim možnostim za moške in ženske pri zaposlovanju zagotovijo dostopne, cenovno ugodne, kakovostne in raznolike oblike otroškega varstva, opisane v barcelonskih ciljih, ter izboljšajo zagotavljanje storitev oskrbe za starejše in nesamostojne osebe, saj te storitve ne omogočajo samo udeležbe žensk na trgu dela, pač pa ustvarjajo tudi zaposlitvene možnosti; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za priznanje neplačanega dela izvajalcev gospodinjskega dela, otroškega varstva in oskrbe starejših, zlasti žensk, ki so pomembne za vzdržnost socialnih sistemov;

| 7. | poudarja, da splošni pomen socialne storitve ni odvisen od področja, temveč od načina njenega izvajanja z vidika različnih dejavnikov, na primer neprofitnega statusa ali neizbiranja upravičencev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da splošni pomen socialne storitve ni odvisen od področja, temveč od načina njenega izvajanja z vidika različnih dejavnikov, na primer neprofitnega statusa ali neizbiranja upravičencev;

| 8. | poudarja, da mora v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena načelo subsidiarnosti imeti prednost pred pravili enotnega trga; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena načelo subsidiarnosti imeti prednost pred pravili enotnega trga;

| 9. | poudarja, da mora biti odločanje o oblikovanju, financiranju in izvajanju socialnih storitev splošnega pomena načeloma v pristojnosti držav članic in lokalnih organov; spoštuje in podpira to načelo ter poziva evropske institucije, da se pridružijo temu stališču; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora biti odločanje o oblikovanju, financiranju in izvajanju socialnih storitev splošnega pomena načeloma v pristojnosti držav članic in lokalnih organov; spoštuje in podpira to načelo ter poziva evropske institucije, da se pridružijo temu stališču;

| 10. | poudarja, da morajo biti socialne storitve splošnega pomena – da bi izpolnjevale svojo vlogo –, dostopne vsem in ne le prikrajšanim in ranljivim osebam, poleg tega pa morajo biti neodvisne od premoženja ali dohodka in zagotavljati pravičen dostop za najranljivejše osebe v skladu z zakonodajami in prakso držav članic; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo biti socialne storitve splošnega pomena – da bi izpolnjevale svojo vlogo –, dostopne vsem in ne le prikrajšanim in ranljivim osebam, poleg tega pa morajo biti neodvisne od premoženja ali dohodka in zagotavljati pravičen dostop za najranljivejše osebe v skladu z zakonodajami in prakso držav članic;

| 11. | poudarja, da socialne storitve splošnega pomena z bistveno strukturirano in vključujočo naravo ustrezno, koristno in učinkovito prispevajo k razvoju vseh regij, saj državam in lokalnim ali regionalnim organom omogočajo izvajanje vloge z uporabo javnega in zasebnega financiranja; meni, da je ohranjanje teh storitev na podeželju in v ranljivih regijah posebej pomembno, ter poudarja, da imajo ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj za izključevanje razbitih in marginalnih skupnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da socialne storitve splošnega pomena z bistveno strukturirano in vključujočo naravo ustrezno, koristno in učinkovito prispevajo k razvoju vseh regij, saj državam in lokalnim ali regionalnim organom omogočajo izvajanje vloge z uporabo javnega in zasebnega financiranja; meni, da je ohranjanje teh storitev na podeželju in v ranljivih regijah posebej pomembno, ter poudarja, da imajo ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj za izključevanje razbitih in marginalnih skupnosti;

| 12. | poudarja, da socialne storitve splošnega pomena pretežno financirajo države članice, saj gre predvsem za njihovo področje pristojnosti; vendar pa domneva, da Evropska unija lahko odigra pomembno vlogo in jim pomaga pri njihovem posodabljanju in prilagajanju na nove razmere ter da lahko upošteva zahteve državljanov glede kakovosti in obsega storitev; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da socialne storitve splošnega pomena pretežno financirajo države članice, saj gre predvsem za njihovo področje pristojnosti; vendar pa domneva, da Evropska unija lahko odigra pomembno vlogo in jim pomaga pri njihovem posodabljanju in prilagajanju na nove razmere ter da lahko upošteva zahteve državljanov glede kakovosti in obsega storitev;

| 13. | poudarja pomen takojšnje ocene socialnih posledic in učinkov ukrepov liberalizacije v sektorjih, ki so bistveni za socialni napredek; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen takojšnje ocene socialnih posledic in učinkov ukrepov liberalizacije v sektorjih, ki so bistveni za socialni napredek;

| 14. | poudarja, da je treba okrepiti socialno razsežnost enotnega trga in bolje upoštevati posebno naravo socialnih storitev splošnega pomena, s poudarkom na pragmatičnem pristopu, pri katerem je glavni poudarek na dostopnosti, univerzalnosti, pravičnosti, kakovosti in učinkovitosti teh storitev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba okrepiti socialno razsežnost enotnega trga in bolje upoštevati posebno naravo socialnih storitev splošnega pomena, s poudarkom na pragmatičnem pristopu, pri katerem je glavni poudarek na dostopnosti, univerzalnosti, pravičnosti, kakovosti in učinkovitosti teh storitev;

| 15. | pritrjuje priporočilu v Montijevem poročilu, ki navaja, naj bodo širokopasovni internet in osnovne bančne storitve priznane v evropski zakonodaji kot storitve, ki jih lahko zagotavljajo države članice ter so na voljo in dostopne vsem; |
| --- | --- |

15.

pritrjuje priporočilu v Montijevem poročilu, ki navaja, naj bodo širokopasovni internet in osnovne bančne storitve priznane v evropski zakonodaji kot storitve, ki jih lahko zagotavljajo države članice ter so na voljo in dostopne vsem;

Gospodarski prispevek

| 16. | poudarja, da socialne storitve splošnega pomena ne smejo biti opredeljene na podlagi njihovega gospodarskega učinka, obenem pa je seznanjen z drugim dveletnim poročilom Komisije in potrjuje, da socialne storitve splošnega pomena zagotavljajo bistven gospodarski prispevek v smislu delovnih mest, gospodarske dejavnosti in kupne moči ter da sektor zdravstvenih in socialnih storitev zajema 5 % gospodarskih rezultatov ter zaposluje 21,4 milijona ljudi; opozarja, da je CEEP v svojem poročilu o kartiranju javnih sredstev tudi potrdil, da zdravstvene in socialne dejavnosti zajemajo 9,6 % delovne sile EU in ustvarijo 9,4 % BDP; opominja, da je raziskava o delovni sili iz leta 2008 pokazala, da je med delavci na področju zdravstvenih storitev 81 % žensk, v nastanitvenih ustanovah jih je 81 %, v dejavnostih socialnega varstva zunaj njih pa 83 %; opominja tudi, da predstavniški organ malih in srednjih podjetij UEAPME meni, da mala in srednja podjetja za uspešno delovanje potrebujejo visokokakovostne in učinkovite socialne storitve splošnega pomena; poziva države članice, naj upoštevajo tudi načela enakosti med spoloma; opozarja, da se bodo s spodbujanjem vključujočih trgov dela, preventivo in prenovo dolgoročno prihranili stroški, izboljšala pa se bo tudi kakovost izvajanja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da socialne storitve splošnega pomena ne smejo biti opredeljene na podlagi njihovega gospodarskega učinka, obenem pa je seznanjen z drugim dveletnim poročilom Komisije in potrjuje, da socialne storitve splošnega pomena zagotavljajo bistven gospodarski prispevek v smislu delovnih mest, gospodarske dejavnosti in kupne moči ter da sektor zdravstvenih in socialnih storitev zajema 5 % gospodarskih rezultatov ter zaposluje 21,4 milijona ljudi; opozarja, da je CEEP v svojem poročilu o kartiranju javnih sredstev tudi potrdil, da zdravstvene in socialne dejavnosti zajemajo 9,6 % delovne sile EU in ustvarijo 9,4 % BDP; opominja, da je raziskava o delovni sili iz leta 2008 pokazala, da je med delavci na področju zdravstvenih storitev 81 % žensk, v nastanitvenih ustanovah jih je 81 %, v dejavnostih socialnega varstva zunaj njih pa 83 %; opominja tudi, da predstavniški organ malih in srednjih podjetij UEAPME meni, da mala in srednja podjetja za uspešno delovanje potrebujejo visokokakovostne in učinkovite socialne storitve splošnega pomena; poziva države članice, naj upoštevajo tudi načela enakosti med spoloma; opozarja, da se bodo s spodbujanjem vključujočih trgov dela, preventivo in prenovo dolgoročno prihranili stroški, izboljšala pa se bo tudi kakovost izvajanja;

| 17. | poudarja, da socialne storitve splošnega pomena prispevajo k učinkovitemu uveljavljanju državljanskih pravic, njihov namen pa je z uresničevanjem različnih oblik kolektivne solidarnosti ustvarjati socialno, ozemeljsko in ekonomsko kohezijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da socialne storitve splošnega pomena prispevajo k učinkovitemu uveljavljanju državljanskih pravic, njihov namen pa je z uresničevanjem različnih oblik kolektivne solidarnosti ustvarjati socialno, ozemeljsko in ekonomsko kohezijo;

| 18. | poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi temeljno vlogo pri opredeljevanju, financiranju, izvajanju in dodeljevanju socialnih storitev splošnega pomena v okviru sistemov socialnih storitev in socialne varnosti držav članic: ocene kažejo, da lokalni in regionalni vladni sektor predstavlja 15,9 % BDP v EU-27, pri čemer odpade na lokalne vlade same 12,9 %, njegovi izdatki za socialne varnost pa pomenijo 3 % BDP (378,1 milijarde EUR) (26); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi temeljno vlogo pri opredeljevanju, financiranju, izvajanju in dodeljevanju socialnih storitev splošnega pomena v okviru sistemov socialnih storitev in socialne varnosti držav članic: ocene kažejo, da lokalni in regionalni vladni sektor predstavlja 15,9 % BDP v EU-27, pri čemer odpade na lokalne vlade same 12,9 %, njegovi izdatki za socialne varnost pa pomenijo 3 % BDP (378,1 milijarde EUR) (26);

| 19. | meni, da bi morali nacionalni, regionalni in lokalni organi razširiti uporabo javno-zasebnih partnerstev na področju socialnih storitev splošnega pomena, da bi bile učinkovitejše in bolj razpoložljive; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morali nacionalni, regionalni in lokalni organi razširiti uporabo javno-zasebnih partnerstev na področju socialnih storitev splošnega pomena, da bi bile učinkovitejše in bolj razpoložljive;

Socialni prispevek

| 20. | poudarja, da so raziskave fundacije Eurofound o kakovosti življenja (27) potrdile, da je eden od najpomembnejših načinov za izboljšanje kakovosti življenja državljanov, za zagotavljanje njihove polne vključitve v družbo ter zagotavljanje socialne in teritorialne kohezije izvajanje in razvoj storitev splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena; poudarja, da so socialne storitve splošnega pomena osrednji steber evropskega socialnega modela, saj so del načina organizacije evropskih družb, in da je njihov namen uresničevanje ciljev socialne politike ter uveljavljanje socialnih pravic posameznikov in skupin, pogosto prek sistemov socialne varnosti držav članic; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so raziskave fundacije Eurofound o kakovosti življenja (27) potrdile, da je eden od najpomembnejših načinov za izboljšanje kakovosti življenja državljanov, za zagotavljanje njihove polne vključitve v družbo ter zagotavljanje socialne in teritorialne kohezije izvajanje in razvoj storitev splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena; poudarja, da so socialne storitve splošnega pomena osrednji steber evropskega socialnega modela, saj so del načina organizacije evropskih družb, in da je njihov namen uresničevanje ciljev socialne politike ter uveljavljanje socialnih pravic posameznikov in skupin, pogosto prek sistemov socialne varnosti držav članic;

| 21. | izpostavlja potrebo po spodbujanju politike socialnega napredka, ki bi zagotavljala univerzalni dostop do kakovostnih javnih storitev, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah, kot so matere samohranilke, ženske, starejši, otroci, migranti in osebe s kakršno koli vrsto invalidnosti; |
| --- | --- |

21.

izpostavlja potrebo po spodbujanju politike socialnega napredka, ki bi zagotavljala univerzalni dostop do kakovostnih javnih storitev, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah, kot so matere samohranilke, ženske, starejši, otroci, migranti in osebe s kakršno koli vrsto invalidnosti;

| 22. | poudarja, da ni prav, da se javna sredstva, dodeljena tem storitvam, uporabijo še za druge namene kot za izpolnitev ciljev storitve, in noben del tako dodeljenih sredstev, razen razumnih stroškov za osebje in splošnih stroškov zagotavljanja storitve, se ne bi smel nameniti za kakršen koli drug namen; meni, da legitimni cilj povečevanja dobička nesprejemljivo nasprotuje načelom in ciljem socialnih storitev splošnega pomena; meni, da morajo države članice, ki izberejo posreden način zagotavljanja socialnih storitev splošnega pomena, zaščititi splošni interes ter zagotoviti kakovost, inovacije, učinkovitost in gospodarnost, obenem pa podpreti podjetja socialnega gospodarstva, kjer je dobiček ponovno vložen v storitev in inovacije, ter jih spodbujati, da delujejo kot ponudniki; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da ni prav, da se javna sredstva, dodeljena tem storitvam, uporabijo še za druge namene kot za izpolnitev ciljev storitve, in noben del tako dodeljenih sredstev, razen razumnih stroškov za osebje in splošnih stroškov zagotavljanja storitve, se ne bi smel nameniti za kakršen koli drug namen; meni, da legitimni cilj povečevanja dobička nesprejemljivo nasprotuje načelom in ciljem socialnih storitev splošnega pomena; meni, da morajo države članice, ki izberejo posreden način zagotavljanja socialnih storitev splošnega pomena, zaščititi splošni interes ter zagotoviti kakovost, inovacije, učinkovitost in gospodarnost, obenem pa podpreti podjetja socialnega gospodarstva, kjer je dobiček ponovno vložen v storitev in inovacije, ter jih spodbujati, da delujejo kot ponudniki;

| 23. | poudarja tradicionalno vlogo države kot izvajalca socialnih storitev splošnega pomena, vendar domneva, da bo odprtje prostora za zasebne izvajalce povečalo dostopnost in kakovost storitev ter izbiro za uporabnike; |
| --- | --- |

23.

poudarja tradicionalno vlogo države kot izvajalca socialnih storitev splošnega pomena, vendar domneva, da bo odprtje prostora za zasebne izvajalce povečalo dostopnost in kakovost storitev ter izbiro za uporabnike;

| 24. | potrjuje svoje zavzemanje za sodobne in kakovostne socialne storitve splošnega pomena, s katerimi se uresničujejo številne vrednote evropskega projekta, kot so enakost, solidarnost, vladavina prava in spoštovanje človekovega dostojanstva, pa tudi načel dostopnosti, univerzalnosti storitev, učinkovitosti, smotrnega upravljanja sredstev, kontinuitete, bližine uporabnikom in preglednosti; |
| --- | --- |

24.

potrjuje svoje zavzemanje za sodobne in kakovostne socialne storitve splošnega pomena, s katerimi se uresničujejo številne vrednote evropskega projekta, kot so enakost, solidarnost, vladavina prava in spoštovanje človekovega dostojanstva, pa tudi načel dostopnosti, univerzalnosti storitev, učinkovitosti, smotrnega upravljanja sredstev, kontinuitete, bližine uporabnikom in preglednosti;

Regulativne omejitve pri zagotavljanju socialnih storitev splošnega pomena

| 25. | poudarja, da nacionalni, regionalni in lokalni organi, ki izvajajo ali dodeljujejo pooblastila za izvajanje socialnih storitev splošnega pomena, potrebujejo jasno pravno podlago za svoje storitve in izdatke ter da so storitev obveščanja in pojasnjevanja ter nedavno objavljen vodič Komisije dobrodošli, vendar ne zagotavljajo potrebne pravne varnosti, kar ponudnike teh storitev ovira pri opravljanju njihove naloge; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da nacionalni, regionalni in lokalni organi, ki izvajajo ali dodeljujejo pooblastila za izvajanje socialnih storitev splošnega pomena, potrebujejo jasno pravno podlago za svoje storitve in izdatke ter da so storitev obveščanja in pojasnjevanja ter nedavno objavljen vodič Komisije dobrodošli, vendar ne zagotavljajo potrebne pravne varnosti, kar ponudnike teh storitev ovira pri opravljanju njihove naloge;

| 26. | poudarja, da so državni in lokalni organi odgovorni za zagotavljanje pravilnega delovanja socialnih storitev splošnega pomena in za ohranjanje visoke ravni kakovosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so državni in lokalni organi odgovorni za zagotavljanje pravilnega delovanja socialnih storitev splošnega pomena in za ohranjanje visoke ravni kakovosti;

| 27. | meni, da je neučinkovito in z vidika demokracije nesprejemljivo, da rezultati oblikovanja zakonodaje, kot jih trenutno interpretira Sodišče Evropske unije, zahtevajo razsojanje o mejah pravil enotnega trga, kar zadeva storitve splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, kar jasno kaže na pomanjkanje pravne varnosti; opozarja na dolgotrajen dialog z zainteresiranim stranmi v zvezi s tem in poziva Komisijo, naj končno začne ukrepati; |
| --- | --- |

27.

meni, da je neučinkovito in z vidika demokracije nesprejemljivo, da rezultati oblikovanja zakonodaje, kot jih trenutno interpretira Sodišče Evropske unije, zahtevajo razsojanje o mejah pravil enotnega trga, kar zadeva storitve splošnega pomena, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, kar jasno kaže na pomanjkanje pravne varnosti; opozarja na dolgotrajen dialog z zainteresiranim stranmi v zvezi s tem in poziva Komisijo, naj končno začne ukrepati;

Gospodarska in proračunska politika

| 28. | poudarja, da so socialne storitve splošnega pomena nujno potrebna naložba za gospodarsko prihodnost Evrope in da so v nekaterih državah članicah pod velikih pritiskom zaradi gospodarske in bančne krize ter vladnih programov varčevanja, ki še povečujejo potrebo po njih; socialne storitve splošnega pomena so nepogrešljive kot avtomatični socialnoekonomski stabilizator v času krize, predvsem prek sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so socialne storitve splošnega pomena nujno potrebna naložba za gospodarsko prihodnost Evrope in da so v nekaterih državah članicah pod velikih pritiskom zaradi gospodarske in bančne krize ter vladnih programov varčevanja, ki še povečujejo potrebo po njih; socialne storitve splošnega pomena so nepogrešljive kot avtomatični socialnoekonomski stabilizator v času krize, predvsem prek sistemov socialne varnosti;

| 29. | poudarja, da potreba po socialnih storitvah splošnega pomena v sedanjem ozračju negotovosti, povezanem z rastjo in zaposlovanjem, neprestano raste, obenem pa demografski razvoj prinaša nove potrebe; poudarja, da je trenutno največji izziv na področju zagotavljanja socialnih storitev splošnega pomena ohranjanje njihove kakovosti in obsega ter glede na njihov pomen in nujnost krepitev teh storitev, da bi zagotovili izpolnjevanje njihove pomembne vloge pri doseganju socialnih in gospodarskih ciljev strategije EU 2020 na področju zaposlovanja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da potreba po socialnih storitvah splošnega pomena v sedanjem ozračju negotovosti, povezanem z rastjo in zaposlovanjem, neprestano raste, obenem pa demografski razvoj prinaša nove potrebe; poudarja, da je trenutno največji izziv na področju zagotavljanja socialnih storitev splošnega pomena ohranjanje njihove kakovosti in obsega ter glede na njihov pomen in nujnost krepitev teh storitev, da bi zagotovili izpolnjevanje njihove pomembne vloge pri doseganju socialnih in gospodarskih ciljev strategije EU 2020 na področju zaposlovanja in zmanjševanja revščine;

| 30. | poudarja, da gospodarska in finančna kriza ter varčevalne politike, ki jih uvajajo države članice, ne smejo odvračati od naložb v socialne storitve splošnega pomena, temveč je treba te storitve uskladiti prav zaradi pomembnosti in nujnosti za potrebe ljudi; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da gospodarska in finančna kriza ter varčevalne politike, ki jih uvajajo države članice, ne smejo odvračati od naložb v socialne storitve splošnega pomena, temveč je treba te storitve uskladiti prav zaradi pomembnosti in nujnosti za potrebe ljudi;

| 31. | poudarja, da je pomembno, da nacionalni, regionalni in lokalni organi zagotovijo socialna stanovanja ženskam, ki jih potrebujejo ali jim grozi socialna izključenost, ter tistim, ki so bile žrtve nasilja na podlagi spola, predvsem če imajo mladoletne otroke; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je pomembno, da nacionalni, regionalni in lokalni organi zagotovijo socialna stanovanja ženskam, ki jih potrebujejo ali jim grozi socialna izključenost, ter tistim, ki so bile žrtve nasilja na podlagi spola, predvsem če imajo mladoletne otroke;

| 32. | poudarja, da je treba nameniti večje priznanje delu, ki ga opravljajo zaposleni na področju socialnih storitev, med katerimi je večina žensk, saj je njihovo delo težko in zahteva skrbeč odnos ter veliko osebno predanost, v družbi pa ne velja za prestižno; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba nameniti večje priznanje delu, ki ga opravljajo zaposleni na področju socialnih storitev, med katerimi je večina žensk, saj je njihovo delo težko in zahteva skrbeč odnos ter veliko osebno predanost, v družbi pa ne velja za prestižno;

| 33. | meni, da načelo solidarnosti in krepitev Evropske unije terjata, da se kriza in z njo povezano povečevanje brezposelnosti in revščine rešujeta z učinkovitejšo in uspešnejšo rabo sredstev iz proračuna na ravni EU in na nacionalni ravni, in sicer z okrepitvijo strukturnih skladov in zlasti Evropskega socialnega sklada ter z uporabo novih virov, kot so projektne obveznice; |
| --- | --- |

33.

meni, da načelo solidarnosti in krepitev Evropske unije terjata, da se kriza in z njo povezano povečevanje brezposelnosti in revščine rešujeta z učinkovitejšo in uspešnejšo rabo sredstev iz proračuna na ravni EU in na nacionalni ravni, in sicer z okrepitvijo strukturnih skladov in zlasti Evropskega socialnega sklada ter z uporabo novih virov, kot so projektne obveznice;

| 34. | meni, da morajo vlade držav članic za zagotavljanje visokokakovostnih socialnih storitev splošnega pomena oblikovati ustrezen finančni okvir za socialne storitve splošnega pomena, ki bo zagotovil stalnost storitev s stabilnim financiranjem, poleg tega pa dostojne delovne pogoje ter usposabljanje za zaposlene v tem sektorju ter za tiste, ki pomagajo pri zagotavljanju teh storitev; |
| --- | --- |

34.

meni, da morajo vlade držav članic za zagotavljanje visokokakovostnih socialnih storitev splošnega pomena oblikovati ustrezen finančni okvir za socialne storitve splošnega pomena, ki bo zagotovil stalnost storitev s stabilnim financiranjem, poleg tega pa dostojne delovne pogoje ter usposabljanje za zaposlene v tem sektorju ter za tiste, ki pomagajo pri zagotavljanju teh storitev;

| 35. | poudarja, da mora vsak prenos pristojnosti z držav članic, regionalnih in lokalnih oblasti na socialne storitve splošnega pomena predvideti mehanizem za usklajevanje, ki bi preprečeval razlikovanje v kakovosti storitev, ki jih izvajajo na različnih območjih, nujno pa ga mora spremljati tudi prenos sredstev, ki omogoča nadaljnje izvajanje visokokakovostnih storitev, ki so splošno dostopne ter učinkovito izpolnjujejo pravice in potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora vsak prenos pristojnosti z držav članic, regionalnih in lokalnih oblasti na socialne storitve splošnega pomena predvideti mehanizem za usklajevanje, ki bi preprečeval razlikovanje v kakovosti storitev, ki jih izvajajo na različnih območjih, nujno pa ga mora spremljati tudi prenos sredstev, ki omogoča nadaljnje izvajanje visokokakovostnih storitev, ki so splošno dostopne ter učinkovito izpolnjujejo pravice in potrebe uporabnikov;

| 36. | meni, da države članice, tudi zato, da bi zagotovile stalno izvajanje kakovostnih socialnih storitev splošnega pomena, potrebujejo nove vire prihodkov ter poziva Komisijo, naj hitro pripravi študijo izvedljivosti, ki bo temeljila na sklepu voditeljev evropskih držav z dne 11. marca 2011 (28); |
| --- | --- |

36.

meni, da države članice, tudi zato, da bi zagotovile stalno izvajanje kakovostnih socialnih storitev splošnega pomena, potrebujejo nove vire prihodkov ter poziva Komisijo, naj hitro pripravi študijo izvedljivosti, ki bo temeljila na sklepu voditeljev evropskih držav z dne 11. marca 2011 (28);

Pomanjkljivosti regulativnega okvira socialnih storitev splošnega pomena

Splošno

| 37. | meni, da velja splošno evropsko soglasje, da so socialne storitve splošnega pomena nujno potrebne za blaginjo narodov in uspešno gospodarstvo ter da je bil pri obravnavanju težav, s katerimi se soočajo ponudniki pri zagotavljanju in oblikovanju socialnih storitev splošnega pomena, vendar da znotraj Komisije in Sveta ter med njima še ni dogovora o izvajanju praktičnih ukrepov za preseganje ovir, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani; |
| --- | --- |

37.

meni, da velja splošno evropsko soglasje, da so socialne storitve splošnega pomena nujno potrebne za blaginjo narodov in uspešno gospodarstvo ter da je bil pri obravnavanju težav, s katerimi se soočajo ponudniki pri zagotavljanju in oblikovanju socialnih storitev splošnega pomena, vendar da znotraj Komisije in Sveta ter med njima še ni dogovora o izvajanju praktičnih ukrepov za preseganje ovir, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani;

| 38. | poudarja, da so EU in države članice pogodbeno obvezane oblikovati socialno tržno gospodarstvo in ohraniti evropski socialni model; poudarja, da se lahko države članice in lokalne oblasti same odločijo, kako bodo financirale in zagotavljale socialne storitve splošnega pomena, namreč neposredno ali kako drugače, pri tem pa lahko izrabijo vse razpoložljive možnosti, vključno z načini, ki nadomeščajo javne razpise, da bi zagotovili, da bodo socialni cilji doseženi in jih ne bo ovirala uporaba tržnih pravil za netržne storitve; poudarja potrebo po spodbudnem okolju, ki zagotavlja kakovost, dostopnost, cenovno dostopnost in učinkovitost pri zagotavljanju storitev, obenem pa ponudnikom omogoča lažje oblikovanje pobud za napovedovanje javnih potreb; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so EU in države članice pogodbeno obvezane oblikovati socialno tržno gospodarstvo in ohraniti evropski socialni model; poudarja, da se lahko države članice in lokalne oblasti same odločijo, kako bodo financirale in zagotavljale socialne storitve splošnega pomena, namreč neposredno ali kako drugače, pri tem pa lahko izrabijo vse razpoložljive možnosti, vključno z načini, ki nadomeščajo javne razpise, da bi zagotovili, da bodo socialni cilji doseženi in jih ne bo ovirala uporaba tržnih pravil za netržne storitve; poudarja potrebo po spodbudnem okolju, ki zagotavlja kakovost, dostopnost, cenovno dostopnost in učinkovitost pri zagotavljanju storitev, obenem pa ponudnikom omogoča lažje oblikovanje pobud za napovedovanje javnih potreb;

| 39. | poudarja, da mora kakovost storitev temeljiti na rednem in celostnem posvetovanju z uporabnikom, saj mora storitev najprej in predvsem zadovoljiti njegove potrebe; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da mora kakovost storitev temeljiti na rednem in celostnem posvetovanju z uporabnikom, saj mora storitev najprej in predvsem zadovoljiti njegove potrebe;

| 40. | je seznanjen s svojo zgoraj omenjeno izjavo z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije in s potrebo po večji prepoznavnosti akterjev socialnega gospodarstva, vključno z modeli, kot so zadruge, ki so dejavne pri zagotavljanju socialnih storitev splošnega pomena ter pri organizaciji in delovanju socialnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj na podlagi ocene učinka na nacionalni ravni in na ravni EU sprejme potrebne ukrepe ter pripravi predloge za evropski statut za združenja, vzajemne družbe in fundacije, ki bi jim omogočil nadnacionalno delovanje; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen s svojo zgoraj omenjeno izjavo z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije in s potrebo po večji prepoznavnosti akterjev socialnega gospodarstva, vključno z modeli, kot so zadruge, ki so dejavne pri zagotavljanju socialnih storitev splošnega pomena ter pri organizaciji in delovanju socialnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj na podlagi ocene učinka na nacionalni ravni in na ravni EU sprejme potrebne ukrepe ter pripravi predloge za evropski statut za združenja, vzajemne družbe in fundacije, ki bi jim omogočil nadnacionalno delovanje;

Državna pomoč

| 41. | pozdravlja pregled državne pomoči, ki ga je sprožil komisar Almunia, in poziva k pojasnitvi osnovnih načel nadzora nad državno pomočjo za povečanje pravne varnosti in preglednosti, da bi pojasnili pojme, kot sta akt o pooblastitvi in javne oblasti, uvedli diferenciacijo pravil, izračunali nadomestilo obveznosti javne storitve, pri čemer je treba med drugim upoštevati socialna merila, posebne lastnosti ponudnika storitve in številne zunanje dejavnike pri zagotavljanju storitev, kot je socialna dodana vrednost in udeležba skupnosti; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja pregled državne pomoči, ki ga je sprožil komisar Almunia, in poziva k pojasnitvi osnovnih načel nadzora nad državno pomočjo za povečanje pravne varnosti in preglednosti, da bi pojasnili pojme, kot sta akt o pooblastitvi in javne oblasti, uvedli diferenciacijo pravil, izračunali nadomestilo obveznosti javne storitve, pri čemer je treba med drugim upoštevati socialna merila, posebne lastnosti ponudnika storitve in številne zunanje dejavnike pri zagotavljanju storitev, kot je socialna dodana vrednost in udeležba skupnosti;

| 42. | pozdravlja oceno Komisije o učinku svežnja Monti-Kroes 2005; poziva k reviziji tega svežnja, da bi okrepili pravno varnost, poenostavili pravila, kot na primer o nadzoru prevelikega plačila operaterjem socialnih storitev splošnega pomena na lokalni ravni, in izboljšali prožnost njihove uporabe ter ponovno preučili možnost širitve seznama odstopanj od obveščanja v skladu s primeri bolnic in socialnih stanovanj; poziva Komisijo, naj ponovno oceni ustrezno raven praga de minimis, ki velja za socialne storitve splošnega pomena, in naj predlaga sistem, ki bo upošteval BDP držav članic pri izračunu tega praga; tako bi bil prag izračunan posebej za vsako državo članico, s tem pa bi preprečili izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča sedanji enotni vseevropski prag; poziva, naj se nadzor nad prekomernimi nadomestili izvaja samo, če se ugotovi tveganje resne kršitve konkurence; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja oceno Komisije o učinku svežnja Monti-Kroes 2005; poziva k reviziji tega svežnja, da bi okrepili pravno varnost, poenostavili pravila, kot na primer o nadzoru prevelikega plačila operaterjem socialnih storitev splošnega pomena na lokalni ravni, in izboljšali prožnost njihove uporabe ter ponovno preučili možnost širitve seznama odstopanj od obveščanja v skladu s primeri bolnic in socialnih stanovanj; poziva Komisijo, naj ponovno oceni ustrezno raven praga de minimis, ki velja za socialne storitve splošnega pomena, in naj predlaga sistem, ki bo upošteval BDP držav članic pri izračunu tega praga; tako bi bil prag izračunan posebej za vsako državo članico, s tem pa bi preprečili izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča sedanji enotni vseevropski prag; poziva, naj se nadzor nad prekomernimi nadomestili izvaja samo, če se ugotovi tveganje resne kršitve konkurence;

| 43. | opozarja, da na to, ali se dejavnosti subjekta, ki opravlja storitev, štejejo za gospodarske ali negospodarske, ne vplivajo niti sektor niti njegov status, niti način njegovega financiranja, temveč narava dejavnosti in njen preventivni učinek; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da na to, ali se dejavnosti subjekta, ki opravlja storitev, štejejo za gospodarske ali negospodarske, ne vplivajo niti sektor niti njegov status, niti način njegovega financiranja, temveč narava dejavnosti in njen preventivni učinek;

| 44. | opozarja, da ključno vprašanje ni razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi storitvami splošnega pomena, ampak vzpostavitev jasne odgovornosti javnih organov pri javnih razpisih za storitve, da bi zagotovili predvsem izvedbo nalog splošnega pomena, ki so bile dodeljene podjetjem, pooblaščenim za opravljanje teh storitev; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da ključno vprašanje ni razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi storitvami splošnega pomena, ampak vzpostavitev jasne odgovornosti javnih organov pri javnih razpisih za storitve, da bi zagotovili predvsem izvedbo nalog splošnega pomena, ki so bile dodeljene podjetjem, pooblaščenim za opravljanje teh storitev;

| 45. | v okviru sedanje zakonodaje EU poziva k pojasnitvi konceptov in meril za klasifikacijo, uporabljenih za razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi socialnimi storitvami splošnega pomena, ter k skupni opredelitvi storitev splošnega pomena, da bi zagotovili doseganje njihovega namena; |
| --- | --- |

45.

v okviru sedanje zakonodaje EU poziva k pojasnitvi konceptov in meril za klasifikacijo, uporabljenih za razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi socialnimi storitvami splošnega pomena, ter k skupni opredelitvi storitev splošnega pomena, da bi zagotovili doseganje njihovega namena;

Pobuda za pospešitev reforme

| 46. | priznava velik pomen vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks pri navdihovanju in spodbujanju nadaljnjega posodabljanja socialnih storitev splošnega pomena v različnih državah članicah ter poziva Komisijo k nadaljnjemu dejavnemu spodbujanju in podpiranju takih dejavnosti, vključno z usposabljanjem regionalnih in lokalnih organov pri uporabi predpisov EU v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena; poudarja, da težave, ki so jih opredelili izvajalci in uporabniki socialnih storitev splošnega pomena, terjajo hitre rešitve, ki temeljijo na pragmatičnem pristopu; |
| --- | --- |

46.

priznava velik pomen vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks pri navdihovanju in spodbujanju nadaljnjega posodabljanja socialnih storitev splošnega pomena v različnih državah članicah ter poziva Komisijo k nadaljnjemu dejavnemu spodbujanju in podpiranju takih dejavnosti, vključno z usposabljanjem regionalnih in lokalnih organov pri uporabi predpisov EU v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena; poudarja, da težave, ki so jih opredelili izvajalci in uporabniki socialnih storitev splošnega pomena, terjajo hitre rešitve, ki temeljijo na pragmatičnem pristopu;

| 47. | poziva, naj Komisija kot nadaljnji ukrep po sporočilu iz leta 2007 o storitvah splošnega pomena in sedanjemu pregledu pravil o javnih naročilih in državni pomoči, sprejme program reform, prilagoditve in pojasnitve ter tako podpre in prizna specifične netržne značilnosti socialnih storitev splošnega pomena in s tem zagotovi popolno skladnost ne samo z določbami enotnega trga, temveč tudi s socialnimi obveznostmi pogodb; |
| --- | --- |

47.

poziva, naj Komisija kot nadaljnji ukrep po sporočilu iz leta 2007 o storitvah splošnega pomena in sedanjemu pregledu pravil o javnih naročilih in državni pomoči, sprejme program reform, prilagoditve in pojasnitve ter tako podpre in prizna specifične netržne značilnosti socialnih storitev splošnega pomena in s tem zagotovi popolno skladnost ne samo z določbami enotnega trga, temveč tudi s socialnimi obveznostmi pogodb;

| 48. | meni, da okvirna uredba EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena, ki je dopustna v skladu s členom 14 PDEU, v tem trenutku ni osrednjega pomena; |
| --- | --- |

48.

meni, da okvirna uredba EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena, ki je dopustna v skladu s členom 14 PDEU, v tem trenutku ni osrednjega pomena;

| 49. | meni, da je odbor za socialno zaščito bistveno prispeval k skupnemu razumevanju in vlogi socialnih storitev splošnega pomena in bo s tem tudi nadaljeval; vendar ugotavlja, da mu njegov mandat v skladu s pogodbo (člen 160 PDEU) določa samo svetovalni status in ne omogoča razširitve njegovega članstva tako, da bi bilo mogoče vključiti civilno družbo, Evropski parlament, socialne partnerje in druge; |
| --- | --- |

49.

meni, da je odbor za socialno zaščito bistveno prispeval k skupnemu razumevanju in vlogi socialnih storitev splošnega pomena in bo s tem tudi nadaljeval; vendar ugotavlja, da mu njegov mandat v skladu s pogodbo (člen 160 PDEU) določa samo svetovalni status in ne omogoča razširitve njegovega članstva tako, da bi bilo mogoče vključiti civilno družbo, Evropski parlament, socialne partnerje in druge;

| 50. | predlaga ustanovitev delovne skupine na visoki ravni, ki jo bo sestavljalo več zainteresiranih skupin, v skladu s predlogom tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, ki bo odprta, prilagodljiva in transparentna, v kateri bodo široko zastopane zainteresirane strani ter bo osredotočena na doseganje reform, kot so politične pobude, opredeljene v tem poročilu in pripadajočih mnenjih, v priporočilih tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, v drugem polletnem poročilu Komisije in v poročilih Odbora za socialno zaščito, kot tudi v vseh drugih relevantnih predlogih, ki se pojavijo; predlaga, da delovni skupini sopredsedujeta Evropski parlament in komisar, pristojen za socialne zadeve, ter da skupino sestavljajo predstavniki Parlamenta, pristojni komisarji, Svet, socialni partnerji in organizacije civilne družbe, ki predstavljajo uporabnike in ponudnike socialnih storitev splošnega pomena, Odbora regij, lokalnih organov in drugih zadevnih zainteresiranih strani, delovna skupina bi lahko:






  — | preučila relativne prednosti ustanovitve evropskega informacijskega centra za socialne storitve splošnega pomena, katerega naloga bi bila zbiranje informacij iz različnih virov v državah članicah in omogočanje izmenjave dobrih praks s področja socialnih storitev splošnega pomena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

50.

predlaga ustanovitev delovne skupine na visoki ravni, ki jo bo sestavljalo več zainteresiranih skupin, v skladu s predlogom tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, ki bo odprta, prilagodljiva in transparentna, v kateri bodo široko zastopane zainteresirane strani ter bo osredotočena na doseganje reform, kot so politične pobude, opredeljene v tem poročilu in pripadajočih mnenjih, v priporočilih tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, v drugem polletnem poročilu Komisije in v poročilih Odbora za socialno zaščito, kot tudi v vseh drugih relevantnih predlogih, ki se pojavijo; predlaga, da delovni skupini sopredsedujeta Evropski parlament in komisar, pristojen za socialne zadeve, ter da skupino sestavljajo predstavniki Parlamenta, pristojni komisarji, Svet, socialni partnerji in organizacije civilne družbe, ki predstavljajo uporabnike in ponudnike socialnih storitev splošnega pomena, Odbora regij, lokalnih organov in drugih zadevnih zainteresiranih strani, delovna skupina bi lahko:

—

preučila relativne prednosti ustanovitve evropskega informacijskega centra za socialne storitve splošnega pomena, katerega naloga bi bila zbiranje informacij iz različnih virov v državah članicah in omogočanje izmenjave dobrih praks s področja socialnih storitev splošnega pomena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| — | si prizadevala za doseganje širšega konsenza glede korakov v zvezi s pojasnitvijo pravnih nejasnosti in dvoumnosti glede socialnih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

si prizadevala za doseganje širšega konsenza glede korakov v zvezi s pojasnitvijo pravnih nejasnosti in dvoumnosti glede socialnih storitev splošnega pomena;

| — | ocenila, ali je treba predpise evropskega enotnega trga, ki imajo negativen učinek na zagotavljanje socialnih storitev splošnega pomena, preoblikovati tako, da bodo upoštevali in podpirali pristojnosti držav članic pri opredelitvi, financiranju in opravljanju socialnih storitev splošnega pomena, ob upoštevanju sedanje revizije predpisov, ki jo izvaja Komisija; |
| --- | --- |

—

ocenila, ali je treba predpise evropskega enotnega trga, ki imajo negativen učinek na zagotavljanje socialnih storitev splošnega pomena, preoblikovati tako, da bodo upoštevali in podpirali pristojnosti držav članic pri opredelitvi, financiranju in opravljanju socialnih storitev splošnega pomena, ob upoštevanju sedanje revizije predpisov, ki jo izvaja Komisija;

| — | izvedla s pomočjo Odbora za socialno zaščito obsežno študijo glede delovanja socialnih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

izvedla s pomočjo Odbora za socialno zaščito obsežno študijo glede delovanja socialnih storitev splošnega pomena;

| — | preučila kako države članice pri opredelitvi socialnih storitev splošnega pomena lahko upoštevajo storitve, ki so namenjene le enemu spolu, na primer posvetovanja in socialne storitve za ženske ter pomembne storitve, ki prispevajo h kakovosti življenja žensk in k enakosti, kot so zdravstvene storitve, predvsem storitve za zagotavljanje zdrave spolnosti in reproduktivnega zdravja, izobraževanja ali oskrbe nesamostojnih oseb; |
| --- | --- |

—

preučila kako države članice pri opredelitvi socialnih storitev splošnega pomena lahko upoštevajo storitve, ki so namenjene le enemu spolu, na primer posvetovanja in socialne storitve za ženske ter pomembne storitve, ki prispevajo h kakovosti življenja žensk in k enakosti, kot so zdravstvene storitve, predvsem storitve za zagotavljanje zdrave spolnosti in reproduktivnega zdravja, izobraževanja ali oskrbe nesamostojnih oseb;

| — | spodbujala inovacije, kot je register socialnih storitev splošnega interesa držav članic, pilotna shema o negi starejših in akcijski programi, ki temeljijo na prostovoljnem evropskem okviru kakovosti; |
| --- | --- |

—

spodbujala inovacije, kot je register socialnih storitev splošnega interesa držav članic, pilotna shema o negi starejših in akcijski programi, ki temeljijo na prostovoljnem evropskem okviru kakovosti;

| — | preučila, kako lahko države članice razvijejo oblike pomoči na domu, vključno s pomočjo starejšim in ranljivim osebam, ki jo nudijo tako moški kot ženske, ter zmanjšajo negativen učinek na zaposlenost in pokojnine tistih, ki negujejo nesamostojne družinske člane; |
| --- | --- |

—

preučila, kako lahko države članice razvijejo oblike pomoči na domu, vključno s pomočjo starejšim in ranljivim osebam, ki jo nudijo tako moški kot ženske, ter zmanjšajo negativen učinek na zaposlenost in pokojnine tistih, ki negujejo nesamostojne družinske člane;

| 51. | poziva k četrtemu evropskemu forumu o socialnih storitvah splošnega pomena, da bi se nadaljevala pobuda iz poročila Ferreire iz leta 2007 ter da bi se pregledal napredek reforme; prav tako poziva predlagano projektno skupino, naj na četrtemu forumu predloži poročilo o napredku, s katerim bo zagotovila njegovo stalnost, usmeritev in vsebino; |
| --- | --- |

51.

poziva k četrtemu evropskemu forumu o socialnih storitvah splošnega pomena, da bi se nadaljevala pobuda iz poročila Ferreire iz leta 2007 ter da bi se pregledal napredek reforme; prav tako poziva predlagano projektno skupino, naj na četrtemu forumu predloži poročilo o napredku, s katerim bo zagotovila njegovo stalnost, usmeritev in vsebino;

Evropski prostovoljni okvir kakovosti

| 52. | pozdravlja prostovoljni okvir kakovosti in vztraja, da bi se morala uporaba načel izvajati in spremljati na podlagi predlaganih meril kakovosti, v odprtem usklajevalnem procesu, v katerega morajo biti vključene zainteresirane strani; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja prostovoljni okvir kakovosti in vztraja, da bi se morala uporaba načel izvajati in spremljati na podlagi predlaganih meril kakovosti, v odprtem usklajevalnem procesu, v katerega morajo biti vključene zainteresirane strani;

| 53. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v ključnih pobudah, priloženih sporočilu o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, predlaga, naj se na sektorski ravni razvije evropski prostovoljni okvir za kakovost socialnih storitev, tudi na področju dolgotrajne oskrbe in brezdomstva; priporoča, da prav tako vključi področja otroškega varstva, invalidnosti in socialnih stanovanj in da uporabi enake možnosti kot kazalnik; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v ključnih pobudah, priloženih sporočilu o evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, predlaga, naj se na sektorski ravni razvije evropski prostovoljni okvir za kakovost socialnih storitev, tudi na področju dolgotrajne oskrbe in brezdomstva; priporoča, da prav tako vključi področja otroškega varstva, invalidnosti in socialnih stanovanj in da uporabi enake možnosti kot kazalnik;

| 54. | poziva Evropsko komisijo, naj pojasni povezavo med okvirom kakovosti, določenim v programu Prometheus, in prostovoljnim okvirom kakovosti, da se prepreči morebitno podvajanje; poziva države članice, naj uporabijo prostovoljni okvir kakovosti, da pripravijo ali izboljšajo obstoječe sisteme za akreditacijo in spremljanje kakovosti, kot ustreza posamezni državi članici; meni, da morajo države članice oceniti delovanje prostovoljnega okvira kakovosti, ob upoštevanju Listine temeljnih pravic in protokola 26 PDEU; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropsko komisijo, naj pojasni povezavo med okvirom kakovosti, določenim v programu Prometheus, in prostovoljnim okvirom kakovosti, da se prepreči morebitno podvajanje; poziva države članice, naj uporabijo prostovoljni okvir kakovosti, da pripravijo ali izboljšajo obstoječe sisteme za akreditacijo in spremljanje kakovosti, kot ustreza posamezni državi članici; meni, da morajo države članice oceniti delovanje prostovoljnega okvira kakovosti, ob upoštevanju Listine temeljnih pravic in protokola 26 PDEU;

| 55. | poudarja, da so dostojni delovni pogoji za moške in ženske, ki so stabilni in skladni z zakonodajo države članice in prakso in povezani z rednim kakovostnim usposabljanjem ter sodelovanjem in pooblastitvijo uporabnikov, ob upoštevanju vidikov spola, bistveni za opravljanje kakovostnih socialnih storitev; poudarja, da imajo prostovoljci zelo pomembno vlogo v sektorju socialnih storitev splošnega pomena, vendar da ne morejo nadomestiti ustreznega števila strokovno usposobljenih strokovnjakov, kot so socialni delavci in splošno osebje; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da so dostojni delovni pogoji za moške in ženske, ki so stabilni in skladni z zakonodajo države članice in prakso in povezani z rednim kakovostnim usposabljanjem ter sodelovanjem in pooblastitvijo uporabnikov, ob upoštevanju vidikov spola, bistveni za opravljanje kakovostnih socialnih storitev; poudarja, da imajo prostovoljci zelo pomembno vlogo v sektorju socialnih storitev splošnega pomena, vendar da ne morejo nadomestiti ustreznega števila strokovno usposobljenih strokovnjakov, kot so socialni delavci in splošno osebje;

| 56. | poziva države članice, naj spodbujajo ustvarjanje delovnih mest ter zmožnosti za rast na področju socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev, tako da migrantom in državljanom EU zagotovijo dostojne delovne pogoje in dostop do celovitih sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj spodbujajo ustvarjanje delovnih mest ter zmožnosti za rast na področju socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev, tako da migrantom in državljanom EU zagotovijo dostojne delovne pogoje in dostop do celovitih sistemov socialne varnosti;

| 57. | meni, da je treba v okviru obveznosti socialnih delavcev dati poseben pomen dejavnostim, katerih namen je spodbuditi večje zanimanje za zaposlitev, izobraževanje in ukvarjanje z gospodarsko dejavnostjo, da bi se osamosvojili in dosegli samozadostnost; |
| --- | --- |

57.

meni, da je treba v okviru obveznosti socialnih delavcev dati poseben pomen dejavnostim, katerih namen je spodbuditi večje zanimanje za zaposlitev, izobraževanje in ukvarjanje z gospodarsko dejavnostjo, da bi se osamosvojili in dosegli samozadostnost;

| 58. | meni, da bi bilo mogoče načela prostovoljnega okvira kakovosti uporabljati kot pomoč pri opredeljevanju obveznih meril kakovosti pri izvajanju revidiranih pravil o javnih naročilih v okviru javnih razpisov in dodeljevanja pogodb, vključno s pogodbami s podizvajalci; |
| --- | --- |

58.

meni, da bi bilo mogoče načela prostovoljnega okvira kakovosti uporabljati kot pomoč pri opredeljevanju obveznih meril kakovosti pri izvajanju revidiranih pravil o javnih naročilih v okviru javnih razpisov in dodeljevanja pogodb, vključno s pogodbami s podizvajalci;

| 59. | predlaga, da nadaljnje izboljšanje prostovoljnega okvira kakovosti vključi sklicevanje na financiranje in status ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

59.

predlaga, da nadaljnje izboljšanje prostovoljnega okvira kakovosti vključi sklicevanje na financiranje in status ponudnikov storitev;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav kandidatk, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav kandidatk, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

(3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(4)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0223.

(6)  Delovni dokument služb Komisije, priložen KOM(2008)0418 – dveletno poročilo o socialnih storitvah splošnega interesa.

(7)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(8)  Plenarne razprave, sreda, 6. oktober 2010 – Bruselj, točka 13, Socialne določbe Lizbonske pogodbe (razprava), izjava Lászla Andorja, člana Komisije.

(9)  Poročilo Maria Montija predsedniku Evropske komisije, 9. maj 2010.

(10)  Dokument Sveta z dne 20. novembra 2008 (16062/2008, ADD1).

(11)  SPC/2010/10/8 konč.

(12)  Dokument Sveta z dne 15. februarja 2010 (06500/2010).

(13)  Dokument Sveta z dne 18. februarja 2011 (06624/2011).

(14)  Prvi forum o socialnih storitvah splošnega pomena, 17. september 2007, Lizbona, portugalsko predsedstvo; drugi forum o socialnih storitvah splošnega pomena, 28. in 29. oktober 2008, francosko predsedstvo; tretji forum o socialnih storitvah splošnega pomena, 26. in 27. oktober 2010, Bruselj, belgijsko predsedstvo.

(15)  Svet EU, sporočilo za javnost (Tisk 358), 2916. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 16. in 17. december2008;

Svet EU, sporočilo za javnost, 9721/2/09 REV 2 (Tisk 124), 2947. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Luxembourg, 8. in 9. junij 2009;

Svet EU, sporočilo za javnost, 17323/1/10 REV (Tisk 331 PR CO 43), 3053. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 6. in 7. december 2010, socialne storitve splošnega pomena, str. 18.

(16)  UL C 57, 10.3.2007, str. 8.

(17)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 141.

(18)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 277.

(19)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 140.

(20)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(21)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(22)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(23)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 38.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0101.

(25)  http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm.

(26)  European Social Network (2010): "Managing Social Services in Times of Crisis" http://www.esn-eu.org/get-document/index.htm?id=357)

(27)  Eurofound – raziskave o kakovosti življenja http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

(28)  Sklepi voditeljev držav ali vlad evroobmočja z dne 11. marca 2011.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/77 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/77

---

Torek, 5. julij 2011Učinek razvojne politike EU

P7_TA(2011)0320

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (2011/2047(INI))

2013/C 33 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine in da Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine in da Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk (2010–2015) (SEC(2010)0265) in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010 o razvojnih ciljih tisočletja, v katerih je potrdil zadevni akcijski načrt EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk (2010–2015) (SEC(2010)0265) in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010 o razvojnih ciljih tisočletja, v katerih je potrdil zadevni akcijski načrt EU,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2) ("Instrument za razvojno sodelovanje (DCI)"), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2) ("Instrument za razvojno sodelovanje (DCI)"),

| — | ob upoštevanju Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (3),

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in Agende za ukrepanje iz Akre, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in Agende za ukrepanje iz Akre,

| — | ob upoštevanju pobude o splošnih temeljih socialnega varstva, ki jo je aprila 2009 pripravil odbor izvršnih direktorjev ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude o splošnih temeljih socialnega varstva, ki jo je aprila 2009 pripravil odbor izvršnih direktorjev ZN,

| — | ob upoštevanju evropskega poročila o razvoju z naslovom Socialno varstvo za vključujoč razvoj, objavljenem 7. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega poročila o razvoju z naslovom Socialno varstvo za vključujoč razvoj, objavljenem 7. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in globalnega pakta o zaposlovanju, ki ga je ta organizacija na mednarodni konferenci o delu 19. junija 2009 sprejela s splošnim soglasjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in globalnega pakta o zaposlovanju, ki ga je ta organizacija na mednarodni konferenci o delu 19. junija 2009 sprejela s splošnim soglasjem,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za pravico do hrane Olivierja De Schutterja z naslovom „Agroekologija in pravica do hrane“, predstavljenega 8. marca 2011 na 16. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice [A/HRC/16/49], |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za pravico do hrane Olivierja De Schutterja z naslovom „Agroekologija in pravica do hrane“, predstavljenega 8. marca 2011 na 16. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice [A/HRC/16/49],

| — | ob upoštevanju poročila o razmerah na področju prehrane in kmetijstva: ženske v kmetijstvu – odprava razlik med spoloma v korist razvoju, ki ga je v Rimu leta 2011 sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razmerah na področju prehrane in kmetijstva: ženske v kmetijstvu – odprava razlik med spoloma v korist razvoju, ki ga je v Rimu leta 2011 sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju pobude Komisije iz marca 2010 z naslovom Strukturiran dialog – za učinkovito partnerstvo za razvoj, s katero naj bi opredelili praktične načine za večjo učinkovitost organizacij civilne družbe in lokalnih organov v evropskem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Komisije iz marca 2010 z naslovom Strukturiran dialog – za učinkovito partnerstvo za razvoj, s katero naj bi opredelili praktične načine za večjo učinkovitost organizacij civilne družbe in lokalnih organov v evropskem sodelovanju;

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom Razvojna politika v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU (KOM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom Razvojna politika v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU (KOM(2010)0629),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 19. oktobra 2010 o prihodnosti proračunske podpore EU za tretje države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 19. oktobra 2010 o prihodnosti proračunske podpore EU za tretje države,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (4), z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (5), z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (6), z dne 7. oktobra 2010 o sistemu zdravstvenega varstva v podsaharski Afriki in svetovnem zdravju (7), z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (8), z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (9) ter z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (4), z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (5), z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (6), z dne 7. oktobra 2010 o sistemu zdravstvenega varstva v podsaharski Afriki in svetovnem zdravju (7), z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (8), z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (9) ter z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0205/2011),

| A. | ker je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU, kot je določeno v Lizbonski pogodbi, |
| --- | --- |

A.

ker je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU, kot je določeno v Lizbonski pogodbi,

| B. | ker Evropsko soglasje o razvoju ponovno poudarja zavezanost EU izkoreninjenju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ter načelom, kot so prevzemanje odgovornosti in partnerstvo, učinkovitost pomoči in skladnost politik za razvoj, ki so še naprej bistvena in morajo voditi prizadevanja za povečanje učinka razvojne pomoči EU, |
| --- | --- |

B.

ker Evropsko soglasje o razvoju ponovno poudarja zavezanost EU izkoreninjenju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ter načelom, kot so prevzemanje odgovornosti in partnerstvo, učinkovitost pomoči in skladnost politik za razvoj, ki so še naprej bistvena in morajo voditi prizadevanja za povečanje učinka razvojne pomoči EU,

| C. | ker ima revščina več razsežnosti in ne le ekonomske, ampak tudi človeško, socio-kulturno, politično, varstveno in okoljsko razsežnost ter razsežnost spola, kar mora obravnavati razvojna politika EU, |
| --- | --- |

C.

ker ima revščina več razsežnosti in ne le ekonomske, ampak tudi človeško, socio-kulturno, politično, varstveno in okoljsko razsežnost ter razsežnost spola, kar mora obravnavati razvojna politika EU,

| D. | ker so enakost spolov, večja vloga žensk v politiki in gospodarstvu ter zagotovitev človekovih pravic ženskam bistveni za zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

D.

ker so enakost spolov, večja vloga žensk v politiki in gospodarstvu ter zagotovitev človekovih pravic ženskam bistveni za zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj,

Razvojna politika z velikim učinkom

| 1. | pozdravlja prizadevanja za pripravo evropskih strateških dokumentov za posamezne države, s čimer bi izboljšali usklajevanje med Komisijo in državami članicami; poudarja, da je treba s procesom načrtovanja zagotoviti uresničevanje agende za učinkovitost pomoči ter spoštovanje pravice Parlamenta do izvajanja demokratičnega nadzora, kakor je opredeljeno v členu 290 Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja za pripravo evropskih strateških dokumentov za posamezne države, s čimer bi izboljšali usklajevanje med Komisijo in državami članicami; poudarja, da je treba s procesom načrtovanja zagotoviti uresničevanje agende za učinkovitost pomoči ter spoštovanje pravice Parlamenta do izvajanja demokratičnega nadzora, kakor je opredeljeno v členu 290 Lizbonske pogodbe;

| 2. | ponovno poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun EU, kar bi bil pomemben korak k boljši usklajenosti med različnimi instrumenti pomoči EU, vztraja, da se s tem ne sme zmanjšati financiranje prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje ali Evropskega razvojnega sklada (v primerjavi s sedanjo ravnjo); |
| --- | --- |

2.

ponovno poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun EU, kar bi bil pomemben korak k boljši usklajenosti med različnimi instrumenti pomoči EU, vztraja, da se s tem ne sme zmanjšati financiranje prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje ali Evropskega razvojnega sklada (v primerjavi s sedanjo ravnjo);

| 3. | poudarja, da se lahko že celovito izvajanje načel, po katerih se že zdaj ravnajo razvojni ukrepi, kot so naravnanost pomoči EU v odpravljanje revščine, usklajenost politik za razvoj ter zaveze o učinkovitosti pomoči iz Pariza in Akre, zelo obrestuje pri povečanju učinka pomoči EU; zato poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo na tem področju, zlasti na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, in naj zagotovi, da bo ta odločilen proces sledil predhodno zastavljenim ciljem v zvezi z okvirom učinkovitosti pomoči do leta 2015; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se lahko že celovito izvajanje načel, po katerih se že zdaj ravnajo razvojni ukrepi, kot so naravnanost pomoči EU v odpravljanje revščine, usklajenost politik za razvoj ter zaveze o učinkovitosti pomoči iz Pariza in Akre, zelo obrestuje pri povečanju učinka pomoči EU; zato poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo na tem področju, zlasti na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, in naj zagotovi, da bo ta odločilen proces sledil predhodno zastavljenim ciljem v zvezi z okvirom učinkovitosti pomoči do leta 2015;

| 4. | meni, da je treba sistematično ocenjevati projekte in politike, ki jih financira Evropska unija, da bi ugotovili, kateri razvojni ukrepi so najbolj učinkoviti; zato poziva Komisijo, naj oblikuje celovito politiko ocenjevanja na podlagi natančnih meril in kazalnikov; vendar opozarja, da se pri iskanju politike z velikim učinkom ne sme dajati prednosti zgolj kvantitativni in kratkoročni oceni rezultatov; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba sistematično ocenjevati projekte in politike, ki jih financira Evropska unija, da bi ugotovili, kateri razvojni ukrepi so najbolj učinkoviti; zato poziva Komisijo, naj oblikuje celovito politiko ocenjevanja na podlagi natančnih meril in kazalnikov; vendar opozarja, da se pri iskanju politike z velikim učinkom ne sme dajati prednosti zgolj kvantitativni in kratkoročni oceni rezultatov;

| 5. | meni, da pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja, ki bi jih Komisija in države članice morale še bolj razviti, zagotavljajo pozitiven model za predvidljivo pomoč, temelječo na dosežkih; |
| --- | --- |

5.

meni, da pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja, ki bi jih Komisija in države članice morale še bolj razviti, zagotavljajo pozitiven model za predvidljivo pomoč, temelječo na dosežkih;

| 6. | opozarja na podlagi soglasja za razvoj, da je odgovorno participativno upravljanje ključni dejavnik za razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo prakse upravljanja v državah v razvoju, med katere spadajo boj proti korupciji, izboljšanje upravljanja javnih financ, povečanje preglednosti in varstvo človekovih pravic, ter naj o njih poročajo; podpira predloge Komisije za krepitev spodbujanja dobrega upravljanja in boja proti korupciji v državah prejemnicah; vendar poudarja, da morajo biti mehanizmi, ki uporabljajo pomoč kot spodbudo za politične reforme, pregledni in morajo posebej poudarjati demokracijo in človekove pravice ter vključevati nacionalne interesne skupine za razvoj; |
| --- | --- |

6.

opozarja na podlagi soglasja za razvoj, da je odgovorno participativno upravljanje ključni dejavnik za razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo prakse upravljanja v državah v razvoju, med katere spadajo boj proti korupciji, izboljšanje upravljanja javnih financ, povečanje preglednosti in varstvo človekovih pravic, ter naj o njih poročajo; podpira predloge Komisije za krepitev spodbujanja dobrega upravljanja in boja proti korupciji v državah prejemnicah; vendar poudarja, da morajo biti mehanizmi, ki uporabljajo pomoč kot spodbudo za politične reforme, pregledni in morajo posebej poudarjati demokracijo in človekove pravice ter vključevati nacionalne interesne skupine za razvoj;

| 7. | poudarja, da je treba glede na koncept demokratične odgovornosti parlamente, lokalne in regionalne organe, civilno družbo in druge zainteresirane strani podpreti v njihovih prizadevanjih, da prevzamejo svojo dejansko vlogo pri opredelitvi razvojnih strategij, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklih dosežkov in rezultatov razvoja; poleg tega vztraja, da lahko upravičenke s teritorialnim razvojnim pristopom bolje prevzemajo odgovornost; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba glede na koncept demokratične odgovornosti parlamente, lokalne in regionalne organe, civilno družbo in druge zainteresirane strani podpreti v njihovih prizadevanjih, da prevzamejo svojo dejansko vlogo pri opredelitvi razvojnih strategij, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklih dosežkov in rezultatov razvoja; poleg tega vztraja, da lahko upravičenke s teritorialnim razvojnim pristopom bolje prevzemajo odgovornost;

| 8. | poziva EU, naj uresniči svoje zaveze iz Akre ter zagotovi financiranje in ustrezno podporo partnerskim vladam, da bi državljanom omogočili opazno udeležbo v organizacijah civilne družbe; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj uresniči svoje zaveze iz Akre ter zagotovi financiranje in ustrezno podporo partnerskim vladam, da bi državljanom omogočili opazno udeležbo v organizacijah civilne družbe;

| 9. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih organov ter njihovih omrežij pri povečevanju učinka evropske razvojne politike, poudarja, da so nacionalni parlamenti držav prejemnic najbolj primerni za opredeljevanje prednostnih sektorjev, pripravo in sprejetje strateških dokumentov za državo in večletnih proračunov, ter spremljanje dodeljevanja proračunskih sredstev, pri čemer se posvetujejo s civilno družbo pred dvostranskimi pogovori o politiki z donatoricami, da se okrepi parlamentarna vloga pri odločanju; |
| --- | --- |

9.

poudarja vlogo lokalnih in regionalnih organov ter njihovih omrežij pri povečevanju učinka evropske razvojne politike, poudarja, da so nacionalni parlamenti držav prejemnic najbolj primerni za opredeljevanje prednostnih sektorjev, pripravo in sprejetje strateških dokumentov za državo in večletnih proračunov, ter spremljanje dodeljevanja proračunskih sredstev, pri čemer se posvetujejo s civilno družbo pred dvostranskimi pogovori o politiki z donatoricami, da se okrepi parlamentarna vloga pri odločanju;

| 10. | poudarja, da sta razvojna politika z velikim učinkom in gradnja zmogljivosti tesno povezani; poudarja, da bi bilo treba gradnjo zmogljivosti obravnavati kot celosten proces, ki izboljšuje zmožnost državljanov, organizacij, vlad in družb, da oblikujejo strategije za trajnostni razvoj; poudarja, da je gradnja zmogljivosti proces, v katerem je nujna odgovornost partnerskih držav in politični prostor zanje; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da sta razvojna politika z velikim učinkom in gradnja zmogljivosti tesno povezani; poudarja, da bi bilo treba gradnjo zmogljivosti obravnavati kot celosten proces, ki izboljšuje zmožnost državljanov, organizacij, vlad in družb, da oblikujejo strategije za trajnostni razvoj; poudarja, da je gradnja zmogljivosti proces, v katerem je nujna odgovornost partnerskih držav in politični prostor zanje;

| 11. | poudarja, da je za razvojno pomoč z velikim učinkom bistvena podpora za gradnjo zmogljivosti, ne samo z instrumentom proračunske podpore, ampak tudi s pomočjo tehničnega sodelovanja; ugotavlja, da bi lahko partnerske države sčasoma povečale svojo odgovornost in se bolj poistovetile s procesi preoblikovanja, če bi jih spodbujali s temi instrumenti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za razvojno pomoč z velikim učinkom bistvena podpora za gradnjo zmogljivosti, ne samo z instrumentom proračunske podpore, ampak tudi s pomočjo tehničnega sodelovanja; ugotavlja, da bi lahko partnerske države sčasoma povečale svojo odgovornost in se bolj poistovetile s procesi preoblikovanja, če bi jih spodbujali s temi instrumenti;

| 12. | poudarja, da se zaradi prizadevanj za povečanje učinka pomoči in za doseganje več rezultatov oziroma vrednosti za ta sredstva ne bi smeli izogibati tveganju v razvojni politiki in se osredotočati samo na „lahke države“; vztraja, da mora izkoreninjenje revščine ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU in da je treba izboljšati njeno učinkovitost ter se osredotočati na oprijemljive rezultate; poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo področje uporabe finančnih instrumentov in se osredotočijo na dodeljevanje uradne razvojne pomoči najrevnejšim in najranljivejšim državam ter na doseganje najrevnejših slojev družbe, zlasti tistih, ki jim najbolj preti socialna izključenost, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, pri čemer naj upoštevajo dosežke in učinke pomoči; poziva k načrtu za obdobje postopne odprave dodeljevanja sredstev uradne razvojne pomoči državam v vzponu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se zaradi prizadevanj za povečanje učinka pomoči in za doseganje več rezultatov oziroma vrednosti za ta sredstva ne bi smeli izogibati tveganju v razvojni politiki in se osredotočati samo na „lahke države“; vztraja, da mora izkoreninjenje revščine ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU in da je treba izboljšati njeno učinkovitost ter se osredotočati na oprijemljive rezultate; poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo področje uporabe finančnih instrumentov in se osredotočijo na dodeljevanje uradne razvojne pomoči najrevnejšim in najranljivejšim državam ter na doseganje najrevnejših slojev družbe, zlasti tistih, ki jim najbolj preti socialna izključenost, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, pri čemer naj upoštevajo dosežke in učinke pomoči; poziva k načrtu za obdobje postopne odprave dodeljevanja sredstev uradne razvojne pomoči državam v vzponu;

| 13. | poudarja, da je treba razlikovati med razvojnimi potrebami najmanj razvitih držav in potrebami držav s srednje visokim dohodkom, zlasti novih donatoric; opozarja, da 72 % revnih na svetu živi v državah s srednje visokim dohodkom ter da je treba nadaljevati sodelovanje in dialog, da bi odpravili trdovratno revščino in neenakost; ponavlja, da se sodelovanja z državami s srednje visokim dohodkom in strateškimi partnericami izven okvira uradne razvojne pomoči ne sme financirati iz že tako pičlega razvojnega proračuna; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba razlikovati med razvojnimi potrebami najmanj razvitih držav in potrebami držav s srednje visokim dohodkom, zlasti novih donatoric; opozarja, da 72 % revnih na svetu živi v državah s srednje visokim dohodkom ter da je treba nadaljevati sodelovanje in dialog, da bi odpravili trdovratno revščino in neenakost; ponavlja, da se sodelovanja z državami s srednje visokim dohodkom in strateškimi partnericami izven okvira uradne razvojne pomoči ne sme financirati iz že tako pičlega razvojnega proračuna;

| 14. | meni, da bi moral biti cilj razvojne politike EU odpravljanje ovir za razvoj, kot so dumping kmetijskih proizvodov, breme neupravičenih dolgov, beg kapitala in nepoštena trgovina, ter ustvarjanje mednarodnega okolja, v katerem bo mogoče izkoreniniti revščino ter zagotoviti dostojne dohodke in preživljanje, pa tudi spoštovanje temeljnih človekovih pravic, vključno s socialnimi in gospodarskimi pravicami; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi moral biti cilj razvojne politike EU odpravljanje ovir za razvoj, kot so dumping kmetijskih proizvodov, breme neupravičenih dolgov, beg kapitala in nepoštena trgovina, ter ustvarjanje mednarodnega okolja, v katerem bo mogoče izkoreniniti revščino ter zagotoviti dostojne dohodke in preživljanje, pa tudi spoštovanje temeljnih človekovih pravic, vključno s socialnimi in gospodarskimi pravicami;

| 15. | znova poudarja načelo univerzalnosti človekovih pravic in nediskriminacije kot podlago, na kateri bi lahko povečali učinek razvojne politike EU; |
| --- | --- |

15.

znova poudarja načelo univerzalnosti človekovih pravic in nediskriminacije kot podlago, na kateri bi lahko povečali učinek razvojne politike EU;

| 16. | poudarja, da odpravljanje neenakosti, tudi na podlagi spola, krepi na človekovih pravicah temelječ pristop, za katerega so se zavzeli v Evropskem soglasju o razvoju in ki lahko vodi k hitrejšemu zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da odpravljanje neenakosti, tudi na podlagi spola, krepi na človekovih pravicah temelječ pristop, za katerega so se zavzeli v Evropskem soglasju o razvoju in ki lahko vodi k hitrejšemu zmanjševanju revščine;

| 17. | je seznanjen z nazadovanjem v razvoju, ki je posledica konfliktov in katastrof, ter pomenom stroškovne učinkovitosti vlaganj v preprečevanje; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z nazadovanjem v razvoju, ki je posledica konfliktov in katastrof, ter pomenom stroškovne učinkovitosti vlaganj v preprečevanje;

| 18. | poziva Komisijo, naj skupaj z zainteresiranimi državami članicami da priložnost novim pristopom pomoči, kot so „plačilo po povzetju“, pomoč na podlagi učinka in financiranje na podlagi dosežkov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj skupaj z zainteresiranimi državami članicami da priložnost novim pristopom pomoči, kot so „plačilo po povzetju“, pomoč na podlagi učinka in financiranje na podlagi dosežkov;

| 19. | poudarja, da je skladnost politik za razvoj bistvena za izvajanje razvojne politike z velikim učinkom in doseganje razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj jasno opredeli pristojnosti in vodstvo na najvišji ravni v zvezi z uveljavljanjem obveznosti iz Pogodbe za usklajenost politik za razvoj ter naj Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in delegacije EU v ta namen rezervirajo dovolj sredstev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je skladnost politik za razvoj bistvena za izvajanje razvojne politike z velikim učinkom in doseganje razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj jasno opredeli pristojnosti in vodstvo na najvišji ravni v zvezi z uveljavljanjem obveznosti iz Pogodbe za usklajenost politik za razvoj ter naj Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in delegacije EU v ta namen rezervirajo dovolj sredstev;

| 20. | meni, da bi morala razvojna politika EU za zagotavljanje velikega učinka uporabljati pristop, temelječ na bolj diferenciranih spodbudah, tako da bi uspešne države nagradili, najmanj uspešne pa podprli; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morala razvojna politika EU za zagotavljanje velikega učinka uporabljati pristop, temelječ na bolj diferenciranih spodbudah, tako da bi uspešne države nagradili, najmanj uspešne pa podprli;

| 21. | vztraja, da je treba pri zastavljanju usmeritev lokaliziranega razvoja v skladu z ustreznimi prednostnimi nalogami prejemnic ustrezno upoštevati usmerjene inovativne mehanizme financiranja s poudarkom na ustvarjanju bogastva, lastninskih pravicah in preprečevanju bega kapitala; |
| --- | --- |

21.

vztraja, da je treba pri zastavljanju usmeritev lokaliziranega razvoja v skladu z ustreznimi prednostnimi nalogami prejemnic ustrezno upoštevati usmerjene inovativne mehanizme financiranja s poudarkom na ustvarjanju bogastva, lastninskih pravicah in preprečevanju bega kapitala;

Uresničevanje finančnih zavez

| 22. | ponavlja svoje stališče, da je treba doseči skupni cilj, da se do leta 2015 za uradno razvojno pomoči nameni 0,7 % bruto nacionalnega dohodka Unije; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo nove vire razvojnega financiranja, kot so obdavčitev finančnih transakcij na svetovni ravni, zasebni finančni sektor in tržno naravnane rešitve; nasprotuje vsaki spremembi ali širitvi opredelitve uradne razvojne pomoči, kot jo je določila OECD; |
| --- | --- |

22.

ponavlja svoje stališče, da je treba doseči skupni cilj, da se do leta 2015 za uradno razvojno pomoči nameni 0,7 % bruto nacionalnega dohodka Unije; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo nove vire razvojnega financiranja, kot so obdavčitev finančnih transakcij na svetovni ravni, zasebni finančni sektor in tržno naravnane rešitve; nasprotuje vsaki spremembi ali širitvi opredelitve uradne razvojne pomoči, kot jo je določila OECD;

| 23. | poziva države članice, naj poravnajo svoje neporavnane finančne obveznosti, vključno z obveznostmi v zvezi z zdravjem mater in otrok iz pobude, sprejete na vrhunskem srečanju skupine G8 v Muskoki; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj poravnajo svoje neporavnane finančne obveznosti, vključno z obveznostmi v zvezi z zdravjem mater in otrok iz pobude, sprejete na vrhunskem srečanju skupine G8 v Muskoki;

| 24. | poudarja, da bi bilo treba pomoč zagotavljati na predvidljiv način, ki bi ustrezal nacionalnim načrtom in prednostnim nalogam, in zagotoviti pobude za večjo preglednost in odgovornost vlad držav donatoric, nevladnih organizacij in partnerskih držav; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi bilo treba pomoč zagotavljati na predvidljiv način, ki bi ustrezal nacionalnim načrtom in prednostnim nalogam, in zagotoviti pobude za večjo preglednost in odgovornost vlad držav donatoric, nevladnih organizacij in partnerskih držav;

| 25. | meni, da dodana vrednost razvojne pomoči Komisije in bližajoči se rok za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja upravičujeta precejšnje dejansko povečanje letnih zneskov za uradno razvojno pomoč v obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira; poudarja, da ne bi smeli zmanjšati deleža celotne evropske pomoči, zagotovljenega v proračunu EU, pomoč pa bi morala biti še naprej osredotočena na revščino; |
| --- | --- |

25.

meni, da dodana vrednost razvojne pomoči Komisije in bližajoči se rok za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja upravičujeta precejšnje dejansko povečanje letnih zneskov za uradno razvojno pomoč v obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira; poudarja, da ne bi smeli zmanjšati deleža celotne evropske pomoči, zagotovljenega v proračunu EU, pomoč pa bi morala biti še naprej osredotočena na revščino;

| 26. | opozarja, da mora biti pomoč iz prihodnjih instrumentov EU za razvojno sodelovanje še naprej vezana na merila uradne razvojne pomoči, ki jih je vpeljal Odbor za razvojno pomoč pri OECD; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da mora biti pomoč iz prihodnjih instrumentov EU za razvojno sodelovanje še naprej vezana na merila uradne razvojne pomoči, ki jih je vpeljal Odbor za razvojno pomoč pri OECD;

| 27. | poziva k večjim prizadevanjem na področju izobraževanja in ozaveščanja o razvoju v Evropi; poudarja, da je treba na to gledati kot na sredstvo za povečanje javne podpore razvojnemu financiranju, pa tudi z vidika, da lahko vsak posameznik v Evropi razume svetovna razvojna vprašanja; poudarja, da bi izboljšanje ozaveščenosti javnosti in zmanjšanje brezbrižnosti do težkih razmer v državah v razvoju pripomoglo h krepitvi razvojne politike EU; |
| --- | --- |

27.

poziva k večjim prizadevanjem na področju izobraževanja in ozaveščanja o razvoju v Evropi; poudarja, da je treba na to gledati kot na sredstvo za povečanje javne podpore razvojnemu financiranju, pa tudi z vidika, da lahko vsak posameznik v Evropi razume svetovna razvojna vprašanja; poudarja, da bi izboljšanje ozaveščenosti javnosti in zmanjšanje brezbrižnosti do težkih razmer v državah v razvoju pripomoglo h krepitvi razvojne politike EU;

| 28. | ugotavlja, da si je treba za povečanje ozaveščenosti javnosti in zmanjšanje brezbrižnosti prizadevati, da bi izboljšali preglednost porabe sredstev pomoči in okrepili širjenje neodvisnih ocenjevalnih študij, ter strožje sankcionirati tiste akterje, za katere se je izkazalo, da so poneverili razvojno pomoč; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da si je treba za povečanje ozaveščenosti javnosti in zmanjšanje brezbrižnosti prizadevati, da bi izboljšali preglednost porabe sredstev pomoči in okrepili širjenje neodvisnih ocenjevalnih študij, ter strožje sankcionirati tiste akterje, za katere se je izkazalo, da so poneverili razvojno pomoč;

Spodbujanje rasti v korist revnih

| 29. | priznava, da je gospodarska rast bistveno gonilo razvoja, vendar poudarja, da je rast le eden od mnogih instrumentov in da maksimiranje rasti ni enakovredno maksimiranju razvoja; zlasti ugotavlja, da bi lahko imela rast precej večji učinek na izkoreninjenje revščine, če bi zmanjšali neenakosti in spoštovali človekove pravice; zato vztraja, da mora biti razvojna pomoč EU usmerjena v rast v korist revnih in odrinjenih na rob družbe, in sicer s sprejemanjem ukrepov, posebej osredotočenih nanje, kot so mikroposojila in mikrofinanciranje ter druge rešitve, ki izhajajo s trga, s čimer bi povečali njihov delež v nacionalni blaginji ter jim omogočili, da postanejo gonilna sila rasti; |
| --- | --- |

29.

priznava, da je gospodarska rast bistveno gonilo razvoja, vendar poudarja, da je rast le eden od mnogih instrumentov in da maksimiranje rasti ni enakovredno maksimiranju razvoja; zlasti ugotavlja, da bi lahko imela rast precej večji učinek na izkoreninjenje revščine, če bi zmanjšali neenakosti in spoštovali človekove pravice; zato vztraja, da mora biti razvojna pomoč EU usmerjena v rast v korist revnih in odrinjenih na rob družbe, in sicer s sprejemanjem ukrepov, posebej osredotočenih nanje, kot so mikroposojila in mikrofinanciranje ter druge rešitve, ki izhajajo s trga, s čimer bi povečali njihov delež v nacionalni blaginji ter jim omogočili, da postanejo gonilna sila rasti;

| 30. | ugotavlja, da je politika, ki temelji izključno na gospodarski rasti, pokazala svoje omejene zmožnosti za izkoreninjenje revščine in spodbujanje socialne kohezije, kakor se je izkazalo v nedavni finančni, podnebni, energetski in prehrambni krizi; se zavzema za trajnostni razvoj, ki temelji na pravični trgovini in socialni pravičnosti ter ki sedanjim generacijam koristi, ne da bi ogrožal razpoložljivost virov za prihodnje generacije; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je politika, ki temelji izključno na gospodarski rasti, pokazala svoje omejene zmožnosti za izkoreninjenje revščine in spodbujanje socialne kohezije, kakor se je izkazalo v nedavni finančni, podnebni, energetski in prehrambni krizi; se zavzema za trajnostni razvoj, ki temelji na pravični trgovini in socialni pravičnosti ter ki sedanjim generacijam koristi, ne da bi ogrožal razpoložljivost virov za prihodnje generacije;

| 31. | poudarja, da politika za gospodarsko rast ne more uspeti brez spodbujanja socialnih in okoljskih standardov ter izvajanja mehanizmov socialne zaščite; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da politika za gospodarsko rast ne more uspeti brez spodbujanja socialnih in okoljskih standardov ter izvajanja mehanizmov socialne zaščite;

| 32. | poudarja, da bi morale politike EU spodbujati rast v gospodarskih panogah, ki revnim nudijo vir zaslužka, kot je kmetijstvo, in se bolj osredotočati na neformalni sektor; poziva Komisijo in države članice, naj dajejo prednost ukrepom, ki zagotavljajo varnost zemljiške posesti in revnim lajšajo dostop do zemlje, trgov, posojil in drugih finančnih storitev ter razvijanja veščin, ne da bi še povečali obstoječe neenakosti in utrdili nesimetrične strukture odvisnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morale politike EU spodbujati rast v gospodarskih panogah, ki revnim nudijo vir zaslužka, kot je kmetijstvo, in se bolj osredotočati na neformalni sektor; poziva Komisijo in države članice, naj dajejo prednost ukrepom, ki zagotavljajo varnost zemljiške posesti in revnim lajšajo dostop do zemlje, trgov, posojil in drugih finančnih storitev ter razvijanja veščin, ne da bi še povečali obstoječe neenakosti in utrdili nesimetrične strukture odvisnosti;

| 33. | podpira prizadevanja za spodbujanje industrijskega razvoja in razvoja infrastrukture, ki prispeva k trajnostni gospodarski rasti, pri čemer je treba dosledno upoštevati socialne in okoljske standarde; ugotavlja, da je pospešitev industrijskega in tržnega razvoja najučinkovitejši način za povečanje rasti in reševanje ljudi iz revščine; |
| --- | --- |

33.

podpira prizadevanja za spodbujanje industrijskega razvoja in razvoja infrastrukture, ki prispeva k trajnostni gospodarski rasti, pri čemer je treba dosledno upoštevati socialne in okoljske standarde; ugotavlja, da je pospešitev industrijskega in tržnega razvoja najučinkovitejši način za povečanje rasti in reševanje ljudi iz revščine;

| 34. | poudarja, da lahko industrijski razvoj močno preoblikuje nacionalna gospodarstva ter da v nasprotju s kmetijskim izvozom ali pridobivanjem naravnih virov, ki izpostavljata gospodarstvo pretresom, zagotavlja boljše možnosti za dolgoročno rast produktivnosti; poziva države v razvoju, naj se zato posvetijo temu vprašanju ter oblikujejo in uresničijo politike industrializacije s posebnim poudarkom na specializaciji proizvodnje in gradnji trgovinske zmogljivosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da lahko industrijski razvoj močno preoblikuje nacionalna gospodarstva ter da v nasprotju s kmetijskim izvozom ali pridobivanjem naravnih virov, ki izpostavljata gospodarstvo pretresom, zagotavlja boljše možnosti za dolgoročno rast produktivnosti; poziva države v razvoju, naj se zato posvetijo temu vprašanju ter oblikujejo in uresničijo politike industrializacije s posebnim poudarkom na specializaciji proizvodnje in gradnji trgovinske zmogljivosti;

| 35. | poudarja, da mora biti industrijska rast energetsko učinkovita, tako da z rastjo BDP ne naraščajo odvisnost od nafte in emisije toplogrednih plinov; poziva EU in države članice, naj si nadvse prizadevajo olajšati prenos tehnologije za energetsko učinkovitost in najboljših praks v države v razvoju; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora biti industrijska rast energetsko učinkovita, tako da z rastjo BDP ne naraščajo odvisnost od nafte in emisije toplogrednih plinov; poziva EU in države članice, naj si nadvse prizadevajo olajšati prenos tehnologije za energetsko učinkovitost in najboljših praks v države v razvoju;

| 36. | meni, da financiranje projektov za povečanje izvoza ali infrastrukturnih projektov ni nujno najboljša strategija, ki bi koristila širši populaciji in revnim, na rob družbe odrinjenim skupnostim, čeprav je zaradi vidnih rezultatov privlačna; |
| --- | --- |

36.

meni, da financiranje projektov za povečanje izvoza ali infrastrukturnih projektov ni nujno najboljša strategija, ki bi koristila širši populaciji in revnim, na rob družbe odrinjenim skupnostim, čeprav je zaradi vidnih rezultatov privlačna;

| 37. | poziva, naj Evropska unija in države članice v državah v razvoju bolj sistematično podpirajo agendo za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, da bi spodbudili nastajanje visokokakovostnih delovnih mest in zaščito temeljnih delovnih standardov; |
| --- | --- |

37.

poziva, naj Evropska unija in države članice v državah v razvoju bolj sistematično podpirajo agendo za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, da bi spodbudili nastajanje visokokakovostnih delovnih mest in zaščito temeljnih delovnih standardov;

| 38. | poudarja, da mora biti prednostni cilj politike v podporo rasti diverzifikacija gospodarstva držav v razvoju in zmanjšanje njihove odvisnosti od uvoza; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora biti prednostni cilj politike v podporo rasti diverzifikacija gospodarstva držav v razvoju in zmanjšanje njihove odvisnosti od uvoza;

| 39. | poudarja, da je treba spremljati izvajanje naložbenih projektov, ki jih podpirajo mehanizmi EU za združevanje nepovratnih sredstev in posojil, ter jih obravnavati v študijah učinka mednarodno dogovorjenih socialnih in okoljskih standardov; vztraja, da mora biti postopek odločanja o izbiri projektov pregleden in zagotavljati njihovo usklajenost s strateškimi dokumenti EU, spoštovanje načela odgovornosti države in zavezanost EU, da sprosti svojo pomoč; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba spremljati izvajanje naložbenih projektov, ki jih podpirajo mehanizmi EU za združevanje nepovratnih sredstev in posojil, ter jih obravnavati v študijah učinka mednarodno dogovorjenih socialnih in okoljskih standardov; vztraja, da mora biti postopek odločanja o izbiri projektov pregleden in zagotavljati njihovo usklajenost s strateškimi dokumenti EU, spoštovanje načela odgovornosti države in zavezanost EU, da sprosti svojo pomoč;

| 40. | vztraja, da združevanje ne bi smelo voditi v zamenjavo nepovratnih sredstev uradne razvojne pomoči EU s posojili, ampak bi moralo ustvariti nova sredstva; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da združevanje ne bi smelo voditi v zamenjavo nepovratnih sredstev uradne razvojne pomoči EU s posojili, ampak bi moralo ustvariti nova sredstva;

| 41. | poudarja, da razvojna politika dejansko ne more postati učinkovita brez spodbujanja ustreznih pravnih okvirov, zlasti na področju lastninskih pravic in pogodbenega prava; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da razvojna politika dejansko ne more postati učinkovita brez spodbujanja ustreznih pravnih okvirov, zlasti na področju lastninskih pravic in pogodbenega prava;

| 42. | poudarja, da bo spodbujanje enakosti spolov pomagalo sprostiti storilnost žensk in tako prispevalo k trajnostni rasti v korist revnih; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bo spodbujanje enakosti spolov pomagalo sprostiti storilnost žensk in tako prispevalo k trajnostni rasti v korist revnih;

Človeški razvoj

| 43. | poudarja, da se revščina ne ocenjuje le z monetarnimi kazalniki ter da širše pomeni nepriznavanje temeljnih pravic, kot je pravica do hrane, izobrazbe, zdravja ali svobode izražanja; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da se revščina ne ocenjuje le z monetarnimi kazalniki ter da širše pomeni nepriznavanje temeljnih pravic, kot je pravica do hrane, izobrazbe, zdravja ali svobode izražanja;

| 44. | poudarja, da je zagotavljanje osnovnih socialnih storitev bistveno za rast v korist revnih in doseganje razvojnih ciljev tisočletja; poziva, naj se 20 % vse pomoči EU nameni osnovnim socialnim storitvam, kot jih opredeljujejo Združeni narodi v razvojnih ciljih tisočletja (kazalnik 8.2 za cilj 8: oblikovanje globalnega partnerstva za razvoj), s posebnim poudarkom na prostem splošnem dostopu do osnovnega zdravstvenega varstva in osnovnega izobraževanja ter ob upoštevanju podpore EU pobudi „izobrazba za vse“ in sporočila o vlogi EU na področju zdravja v svetu iz leta 2010; ponavlja, da je treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam in tistim, ki jim še posebej preti socialna izključenost, kot so invalidi; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je zagotavljanje osnovnih socialnih storitev bistveno za rast v korist revnih in doseganje razvojnih ciljev tisočletja; poziva, naj se 20 % vse pomoči EU nameni osnovnim socialnim storitvam, kot jih opredeljujejo Združeni narodi v razvojnih ciljih tisočletja (kazalnik 8.2 za cilj 8: oblikovanje globalnega partnerstva za razvoj), s posebnim poudarkom na prostem splošnem dostopu do osnovnega zdravstvenega varstva in osnovnega izobraževanja ter ob upoštevanju podpore EU pobudi „izobrazba za vse“ in sporočila o vlogi EU na področju zdravja v svetu iz leta 2010; ponavlja, da je treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam in tistim, ki jim še posebej preti socialna izključenost, kot so invalidi;

| 45. | poudarja, da sta izobraževanje deklet in spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju ključna dejavnika razvoja ter da politike in ukrepi, ki ne obravnavajo neenakosti spolov, zamujajo ključne razvojne priložnosti; poudarja, da izobraževanje deklet kot razvojna naložba prinaša enega najvišjih donosov, saj ustvarja tako zasebne kot družbene koristi, ki so jih deležne posameznice, družine in celotna družba, in sicer z zmanjšanjem plodnosti žensk, znižanjem stopenj smrtnosti mater, novorojencev in otrok, zaščito pred okužbo z virusom HIV oziroma AIDS-om, povečanjem udeležbe žensk v delovni sili in njihovega zaslužka ter ustvarjanjem medgeneracijskih izobraževalnih koristi; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da sta izobraževanje deklet in spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju ključna dejavnika razvoja ter da politike in ukrepi, ki ne obravnavajo neenakosti spolov, zamujajo ključne razvojne priložnosti; poudarja, da izobraževanje deklet kot razvojna naložba prinaša enega najvišjih donosov, saj ustvarja tako zasebne kot družbene koristi, ki so jih deležne posameznice, družine in celotna družba, in sicer z zmanjšanjem plodnosti žensk, znižanjem stopenj smrtnosti mater, novorojencev in otrok, zaščito pred okužbo z virusom HIV oziroma AIDS-om, povečanjem udeležbe žensk v delovni sili in njihovega zaslužka ter ustvarjanjem medgeneracijskih izobraževalnih koristi;

| 46. | poudarja, kako pomembno je premostiti finančne vrzeli v zdravstvenih sistemih, zlasti zaradi zmanjševanja izdatkov na prednostnih področjih, kot je spolno in reproduktivno zdravje, ter kako pomembno je vlagati v boj proti HIV-u in AIDS-u ter drugim boleznim; |
| --- | --- |

46.

poudarja, kako pomembno je premostiti finančne vrzeli v zdravstvenih sistemih, zlasti zaradi zmanjševanja izdatkov na prednostnih področjih, kot je spolno in reproduktivno zdravje, ter kako pomembno je vlagati v boj proti HIV-u in AIDS-u ter drugim boleznim;

| 47. | opominja, da so naložbe v otroke in mlade dolgoročne naložbe v trajnostni razvoj človeštva; |
| --- | --- |

47.

opominja, da so naložbe v otroke in mlade dolgoročne naložbe v trajnostni razvoj človeštva;

| 48. | pozdravlja pobudo ZN o splošnih temeljih socialnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo podporo nacionalnim programom socialnega varstva v državah v razvoju ter oblikujejo celosten politični okvir o tem vprašanju, ki bo vključeval vidike enakosti spolov in krepitve vloge žensk; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pobudo ZN o splošnih temeljih socialnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo podporo nacionalnim programom socialnega varstva v državah v razvoju ter oblikujejo celosten politični okvir o tem vprašanju, ki bo vključeval vidike enakosti spolov in krepitve vloge žensk;

| 49. | pozdravlja prizadevanja EU za bolj sistematično obravnavo povezav med zunanjo razsežnostjo njene migracijske in azilne politike ter drugimi politikami, ki so povezane z migracijami, npr. zaposlovanje, izobraževanje, varstvo pravic in socialno varstvo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja prizadevanja EU za bolj sistematično obravnavo povezav med zunanjo razsežnostjo njene migracijske in azilne politike ter drugimi politikami, ki so povezane z migracijami, npr. zaposlovanje, izobraževanje, varstvo pravic in socialno varstvo;

| 50. | meni, da so davčni prihodki ključni za države v razvoju, da bodo lahko zadostile osnovnim potrebam svojih državljanov, bile manj odvisne od tuje pomoči in spodbujale demokratično odgovornost; ponavlja svoje stališče, da mora EU podpreti partnerske države pri oblikovanju pravičnih, preglednih in učinkovitih davčnih sistemov, s katerimi bi pridobile prihodke, potrebne za socialno varstvo in politike v korist revnim, ter da si mora na mednarodni ravni še naprej prizadevati za večjo finančno preglednost in zagotoviti, da bodo tudi partnerske države imele od tega koristi; poudarja, da je izmenjava najboljše prakse in informacij na področju davčne politike bistvena za vzpostavitev pravičnih davčnih sistemov; |
| --- | --- |

50.

meni, da so davčni prihodki ključni za države v razvoju, da bodo lahko zadostile osnovnim potrebam svojih državljanov, bile manj odvisne od tuje pomoči in spodbujale demokratično odgovornost; ponavlja svoje stališče, da mora EU podpreti partnerske države pri oblikovanju pravičnih, preglednih in učinkovitih davčnih sistemov, s katerimi bi pridobile prihodke, potrebne za socialno varstvo in politike v korist revnim, ter da si mora na mednarodni ravni še naprej prizadevati za večjo finančno preglednost in zagotoviti, da bodo tudi partnerske države imele od tega koristi; poudarja, da je izmenjava najboljše prakse in informacij na področju davčne politike bistvena za vzpostavitev pravičnih davčnih sistemov;

| 51. | poudarja bistven pomen človekovih pravic in številne razpoložljive poti, preko katerih lahko EU pomaga pri gradnji zmogljivosti za spoštovanje vseh človekovih pravic; |
| --- | --- |

51.

poudarja bistven pomen človekovih pravic in številne razpoložljive poti, preko katerih lahko EU pomaga pri gradnji zmogljivosti za spoštovanje vseh človekovih pravic;

Vključitev zasebnega sektorja

| 52. | priznava, da je razvoj zasebnega sektorja v državah v razvoju bistven za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, izvajanje storitev in povečanje blaginje; opozarja, da je v državah v razvoju 90 % delovnih mest v zasebnem sektorju; poudarja, da se mora upoštevajoč agendo v korist revnih razvojna pomoč EU osredotočiti na financiranje domačih podjetij, povečevanje donosnosti domačega kapitala in spodbujanje držav prejemnic k ustvarjanju spodbudnega okolja za razvoj malih, srednjih in mikropodjetij ter k odpravljanju ovir za formalizacijo, dostop do kapitala in dostopnih posojil, storitve in razvoj zmogljivosti pa morajo biti namenjene predvsem revnejšim podjetnikom; |
| --- | --- |

52.

priznava, da je razvoj zasebnega sektorja v državah v razvoju bistven za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, izvajanje storitev in povečanje blaginje; opozarja, da je v državah v razvoju 90 % delovnih mest v zasebnem sektorju; poudarja, da se mora upoštevajoč agendo v korist revnih razvojna pomoč EU osredotočiti na financiranje domačih podjetij, povečevanje donosnosti domačega kapitala in spodbujanje držav prejemnic k ustvarjanju spodbudnega okolja za razvoj malih, srednjih in mikropodjetij ter k odpravljanju ovir za formalizacijo, dostop do kapitala in dostopnih posojil, storitve in razvoj zmogljivosti pa morajo biti namenjene predvsem revnejšim podjetnikom;

| 53. | znova poudarja vlogo socialno in ekološko odgovornega zasebnega sektorja pri pospeševanju trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira tudi socialno podjetništvo, ki deluje v skladu z etičnimi in ekonomskimi načeli; |
| --- | --- |

53.

znova poudarja vlogo socialno in ekološko odgovornega zasebnega sektorja pri pospeševanju trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira tudi socialno podjetništvo, ki deluje v skladu z etičnimi in ekonomskimi načeli;

| 54. | poudarja, da je treba jasno oceniti morebitna tveganja pri povečanju udeležbe zasebnega sektorja ter da je zato treba opredeliti jasna merila za podporo projektom zasebnega sektorja, hkrati pa vzpostaviti močne mehanizme za oceno učinka, da bi zagotovili, da bodo naložbe v zasebni sektor trajnostne in skladne z dogovorjenimi mednarodnimi razvojnimi cilji ter da ne bodo vodile nazaj k vezani pomoči; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba jasno oceniti morebitna tveganja pri povečanju udeležbe zasebnega sektorja ter da je zato treba opredeliti jasna merila za podporo projektom zasebnega sektorja, hkrati pa vzpostaviti močne mehanizme za oceno učinka, da bi zagotovili, da bodo naložbe v zasebni sektor trajnostne in skladne z dogovorjenimi mednarodnimi razvojnimi cilji ter da ne bodo vodile nazaj k vezani pomoči;

| 55. | opozarja, da so javne naložbe v javne dobrine, infrastrukturo in storitve bistvene za trajnostno rast in učinkovito zmanjševanje neenakosti; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da so javne naložbe v javne dobrine, infrastrukturo in storitve bistvene za trajnostno rast in učinkovito zmanjševanje neenakosti;

| 56. | poudarja, da je treba pri naložbenih projektih s sodelovanjem zasebnega sektorja, ki jih v državah v razvoju financira EU, spoštovati mednarodno sprejete okoljske in socialne standarde ter standarde preglednosti in človekovih pravic, hkrati pa morajo biti ti projekti v skladu z razvojnimi načrti držav prejemnic; nasprotuje vsakršnemu sodelovanju z zasebnimi podjetji, ki bi posredno ali neposredno prispevalo h kakršnikoli obliki davčne utaje ali izogibanja plačevanju davkov; poziva Komisijo, naj pri odločanju o financiranju projektov pridobivanja virov pregleda svoje mehanizme primerne skrbnosti; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba pri naložbenih projektih s sodelovanjem zasebnega sektorja, ki jih v državah v razvoju financira EU, spoštovati mednarodno sprejete okoljske in socialne standarde ter standarde preglednosti in človekovih pravic, hkrati pa morajo biti ti projekti v skladu z razvojnimi načrti držav prejemnic; nasprotuje vsakršnemu sodelovanju z zasebnimi podjetji, ki bi posredno ali neposredno prispevalo h kakršnikoli obliki davčne utaje ali izogibanja plačevanju davkov; poziva Komisijo, naj pri odločanju o financiranju projektov pridobivanja virov pregleda svoje mehanizme primerne skrbnosti;

| 57. | je prepričan, da naložbe pozitivno vplivajo na rast in zaposlovanje, ne samo v Evropski uniji, ampak tudi v državah v razvoju; poudarja, da je odgovornost industrijskih držav, da zagotovijo več podpore naložbam v domača podjetja in prenosu tehnologij, da bodo lahko v nastajajočih gospodarskih sektorjih v državah v razvoju izvajali standarde kakovosti ter mednarodne socialne in okoljske standarde; prav tako poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju, da bi državam v razvoju pomagali izboljšati njihovo institucionalno in regulativno zmogljivost za upravljanje tujih naložb; |
| --- | --- |

57.

je prepričan, da naložbe pozitivno vplivajo na rast in zaposlovanje, ne samo v Evropski uniji, ampak tudi v državah v razvoju; poudarja, da je odgovornost industrijskih držav, da zagotovijo več podpore naložbam v domača podjetja in prenosu tehnologij, da bodo lahko v nastajajočih gospodarskih sektorjih v državah v razvoju izvajali standarde kakovosti ter mednarodne socialne in okoljske standarde; prav tako poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju, da bi državam v razvoju pomagali izboljšati njihovo institucionalno in regulativno zmogljivost za upravljanje tujih naložb;

| 58. | poziva EU, naj državam v razvoju prizna pravico, da z regulacijo naložb dajo prednost vlagateljem, ki podpirajo razvojno strategijo partnerske države, ter da prednostno obravnavajo domače in regionalne vlagatelje, da bi spodbudile regionalno integracijo; |
| --- | --- |

58.

poziva EU, naj državam v razvoju prizna pravico, da z regulacijo naložb dajo prednost vlagateljem, ki podpirajo razvojno strategijo partnerske države, ter da prednostno obravnavajo domače in regionalne vlagatelje, da bi spodbudile regionalno integracijo;

| 59. | poziva EU, naj izpolni svoje zaveze iz strategije za pomoč trgovini, da bo razvojno pomoč usmerila v projekte, katerih namen je pomoč državam v razvoju pri razvoju trgovinskih zmogljivosti, pri pospeševanju dostopa blaga do trga in nazadnje pri konkuriranju na regionalnem in svetovnem trgu; |
| --- | --- |

59.

poziva EU, naj izpolni svoje zaveze iz strategije za pomoč trgovini, da bo razvojno pomoč usmerila v projekte, katerih namen je pomoč državam v razvoju pri razvoju trgovinskih zmogljivosti, pri pospeševanju dostopa blaga do trga in nazadnje pri konkuriranju na regionalnem in svetovnem trgu;

| 60. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, podoben novemu ameriškemu zakonu o krvavih rudninah, katerega namen je boj proti nezakonitemu izkoriščanju rudnin v državah v razvoju, zlasti v Afriki, ki podžiga državljanske vojne in oborožene spopade, ter zagotavljanje sledljivosti rudnin, ki se uvozijo na trg EU; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, podoben novemu ameriškemu zakonu o krvavih rudninah, katerega namen je boj proti nezakonitemu izkoriščanju rudnin v državah v razvoju, zlasti v Afriki, ki podžiga državljanske vojne in oborožene spopade, ter zagotavljanje sledljivosti rudnin, ki se uvozijo na trg EU;

| 61. | poziva k pripravi analize in ocene javno-zasebnih partnerstev, ki vključujejo zasebni sektor v razvoju in ki jih spodbuja Komisija, da bomo iz tega pridobili izkušnje pred prehodom na nov politični koncept uporabe javnih sredstev za povečanje donosnosti financiranja iz zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

61.

poziva k pripravi analize in ocene javno-zasebnih partnerstev, ki vključujejo zasebni sektor v razvoju in ki jih spodbuja Komisija, da bomo iz tega pridobili izkušnje pred prehodom na nov politični koncept uporabe javnih sredstev za povečanje donosnosti financiranja iz zasebnega sektorja;

| 62. | poudarja, da mora biti podpora zasebnemu sektorju povezana s pomočjo nacionalnim, regionalnim in lokalnim javnim organom ter parlamentom v državah prejemnicah, da bi lahko učinkovito regulirali trge, spodbujali preglednost, izvajali pravično davčno politiko in dobro upravljanje ter se borili proti korupciji, tako v podjetjih in nevladnih organizacijah kot v vladah in javnih organih; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da mora biti podpora zasebnemu sektorju povezana s pomočjo nacionalnim, regionalnim in lokalnim javnim organom ter parlamentom v državah prejemnicah, da bi lahko učinkovito regulirali trge, spodbujali preglednost, izvajali pravično davčno politiko in dobro upravljanje ter se borili proti korupciji, tako v podjetjih in nevladnih organizacijah kot v vladah in javnih organih;

Podnebne spremembe, energija in trajnostni razvoj

| 63. | pozdravlja predlog, naj se razvojno sodelovanje osredotoči na trajnostno energijo iz obnovljivih virov; znova poudarja, da je dostop do energije predpogoj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; vztraja, da mora biti glavni cilj projektov s podporo EU preskrba z vodo in dostop do energije za revne, skupaj z zagotavljanjem javnih storitev in lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja predlog, naj se razvojno sodelovanje osredotoči na trajnostno energijo iz obnovljivih virov; znova poudarja, da je dostop do energije predpogoj za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; vztraja, da mora biti glavni cilj projektov s podporo EU preskrba z vodo in dostop do energije za revne, skupaj z zagotavljanjem javnih storitev in lokalnega razvoja;

| 64. | daje prednost podpori trajnostnih energetskih rešitev na lokalni in regionalni ravni, predvsem decentralizirani proizvodnji energije, da bi uskladili prednostne razvojne naloge in okoljevarstvena vprašanja; |
| --- | --- |

64.

daje prednost podpori trajnostnih energetskih rešitev na lokalni in regionalni ravni, predvsem decentralizirani proizvodnji energije, da bi uskladili prednostne razvojne naloge in okoljevarstvena vprašanja;

| 65. | ugotavlja, da imajo mnoge države v razvoju velik potencial za energijo iz obnovljivih virov (sončna, vetrna in geotermalna energija ter energija biomase); poziva EU in države članice, naj izvajajo projekte za energijo iz obnovljivih virov v državah v razvoju, da bodo na razpolago tehnologija, izkušnje in naložbene možnosti, saj je to bistveno za gospodarski in socialni razvoj ter zmanjševanje odvisnosti teh držav od fosilnih goriv in njihove občutljivosti na cenovna nihanja; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da imajo mnoge države v razvoju velik potencial za energijo iz obnovljivih virov (sončna, vetrna in geotermalna energija ter energija biomase); poziva EU in države članice, naj izvajajo projekte za energijo iz obnovljivih virov v državah v razvoju, da bodo na razpolago tehnologija, izkušnje in naložbene možnosti, saj je to bistveno za gospodarski in socialni razvoj ter zmanjševanje odvisnosti teh držav od fosilnih goriv in njihove občutljivosti na cenovna nihanja;

| 66. | odločno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo uradna razvojna pomoč EU za boljši dostop do energije podprla lokalni gospodarski razvoj, zelena delovna mesta in zmanjševanje revščine ter da ne bo vezana na subvencioniranje evropskih podjetij ali uporabljena v ta namen; poziva jo tudi, naj ne meša politik za izboljšanje dostopa do energije za revne z doseganjem ciljev EU glede blažitve podnebnih sprememb ali lastnimi potrebami po preskrbi z energijo; |
| --- | --- |

66.

odločno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo uradna razvojna pomoč EU za boljši dostop do energije podprla lokalni gospodarski razvoj, zelena delovna mesta in zmanjševanje revščine ter da ne bo vezana na subvencioniranje evropskih podjetij ali uporabljena v ta namen; poziva jo tudi, naj ne meša politik za izboljšanje dostopa do energije za revne z doseganjem ciljev EU glede blažitve podnebnih sprememb ali lastnimi potrebami po preskrbi z energijo;

| 67. | pozdravlja pobude držav v razvoju za vlaganje v pridelavo hrane namesto proizvodnje biogoriv, da bi si zagotovile preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja pobude držav v razvoju za vlaganje v pridelavo hrane namesto proizvodnje biogoriv, da bi si zagotovile preskrbo s hrano;

| 68. | znova poudarja, da so razvite države dolžne prevzeti vodilno vlogo pri ustvarjanju nizkoogljičnega svetovnega gospodarstva, ki je nujno za potrebno znižanje emisij; spodbuja države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri zmanjševanju emisij; |
| --- | --- |

68.

znova poudarja, da so razvite države dolžne prevzeti vodilno vlogo pri ustvarjanju nizkoogljičnega svetovnega gospodarstva, ki je nujno za potrebno znižanje emisij; spodbuja države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri zmanjševanju emisij;

| 69. | ugotavlja, da sta soočanje s podnebnimi spremembami in doseganje ključnih razvojnih ciljev cilja, ki se vzajemno podpirata; poudarja, da so potrebna bolj sistematična prizadevanja za uskladitev ekosistemskega prilagajanja podnebnim spremembam in njihove ublažitve ter ukrepov za zmanjševanje tveganja nesreč, in zato poziva k celostnemu pristopu, ki bo v vse razvojne programe in projekte vključil okoljsko razsežnost, na primer z izboljšanjem predpisov v zvezi s pretovarjanjem odpadkov in nezakonito sečnjo; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da sta soočanje s podnebnimi spremembami in doseganje ključnih razvojnih ciljev cilja, ki se vzajemno podpirata; poudarja, da so potrebna bolj sistematična prizadevanja za uskladitev ekosistemskega prilagajanja podnebnim spremembam in njihove ublažitve ter ukrepov za zmanjševanje tveganja nesreč, in zato poziva k celostnemu pristopu, ki bo v vse razvojne programe in projekte vključil okoljsko razsežnost, na primer z izboljšanjem predpisov v zvezi s pretovarjanjem odpadkov in nezakonito sečnjo;

| 70. | poziva Komisijo, naj oceni učinek preseljevanja zaradi podnebnih sprememb, pojava, zaradi katerega bo po nekaterih ocenah do leta 2050 domove zapustilo 200 milijonov ljudi, saj se bodo postopno slabšale razmere v njihovi deželi, ter poudarja, da mora EU prek svoje razvojne politike prispevati k zagotavljanju pomoči in zmanjševanju števila beguncev z naložbami v tehnologijo, človeške vire in s finančno pomočjo; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj oceni učinek preseljevanja zaradi podnebnih sprememb, pojava, zaradi katerega bo po nekaterih ocenah do leta 2050 domove zapustilo 200 milijonov ljudi, saj se bodo postopno slabšale razmere v njihovi deželi, ter poudarja, da mora EU prek svoje razvojne politike prispevati k zagotavljanju pomoči in zmanjševanju števila beguncev z naložbami v tehnologijo, človeške vire in s finančno pomočjo;

| 71. | ponavlja svoje stališče, da vključevanje podnebnih sprememb ne more nadomestiti zagotavljanja novih in dodatnih sredstev za prizadevanja v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in potrebami prilagajanja držav v razvoju, k čemur so se zavezale EU in druge donatorice; poudarja, da je treba pri tem ubrati lokalni in/ali regionalni pristop za obravnavanje posebnih težav na teh območjih, ter opozarja, da se finančnih sredstev za soočanje s podnebnimi spremembami – pa tudi za javne dobrine na splošno – ne sme zagotavljati z uradno razvojno pomočjo ampak so zato poleg sredstev v višini 0,7 % BDP, ki so jih države članice obljubile za uradno razvojno pomoč, potrebna nova sredstva; |
| --- | --- |

71.

ponavlja svoje stališče, da vključevanje podnebnih sprememb ne more nadomestiti zagotavljanja novih in dodatnih sredstev za prizadevanja v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in potrebami prilagajanja držav v razvoju, k čemur so se zavezale EU in druge donatorice; poudarja, da je treba pri tem ubrati lokalni in/ali regionalni pristop za obravnavanje posebnih težav na teh območjih, ter opozarja, da se finančnih sredstev za soočanje s podnebnimi spremembami – pa tudi za javne dobrine na splošno – ne sme zagotavljati z uradno razvojno pomočjo ampak so zato poleg sredstev v višini 0,7 % BDP, ki so jih države članice obljubile za uradno razvojno pomoč, potrebna nova sredstva;

| 72. | poudarja, kako pomembno je spodbujati trajnostni razvoj mest v okviru mednarodne agende ter ga uresničevati na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, kar bi bilo koristno za kakovost življenja vseh ljudi na svetu, zlasti pa v državah v razvoju; |
| --- | --- |

72.

poudarja, kako pomembno je spodbujati trajnostni razvoj mest v okviru mednarodne agende ter ga uresničevati na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, kar bi bilo koristno za kakovost življenja vseh ljudi na svetu, zlasti pa v državah v razvoju;

| 73. | ugotavlja, da je mogoče trajnostni razvoj doseči le s pospešeno gradnjo zmogljivosti in izboljšanjem osnovne infrastrukture v državah prejemnicah; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da je mogoče trajnostni razvoj doseči le s pospešeno gradnjo zmogljivosti in izboljšanjem osnovne infrastrukture v državah prejemnicah;

| 74. | zahteva, da se v strateške dokumente držav in regij vključi člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je steber trajnostnega razvoja, ter da se ga izvaja; |
| --- | --- |

74.

zahteva, da se v strateške dokumente držav in regij vključi člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je steber trajnostnega razvoja, ter da se ga izvaja;

| 75. | ugotavlja, da je krčenje gozdov in uvoz netrajnostno posekanega lesa na trg EU prispevalo k naravnim nesrečam in k ranljivosti revnih držav; zato poziva Evropsko komisijo in Svet, naj v svojo novo strategijo razvojne politike vključita popolno prepoved prometa z nezakonito posekanim lesom v EU; |
| --- | --- |

75.

ugotavlja, da je krčenje gozdov in uvoz netrajnostno posekanega lesa na trg EU prispevalo k naravnim nesrečam in k ranljivosti revnih držav; zato poziva Evropsko komisijo in Svet, naj v svojo novo strategijo razvojne politike vključita popolno prepoved prometa z nezakonito posekanim lesom v EU;

Zanesljiva preskrba s hrano in kmetijstvo

| 76. | ponavlja svoje stališče, da mora biti razvojna pomoč EU osredotočena na zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v državah v razvoju ter v spodbujanje trajnostne, lokalne in ekološke kmetijske proizvodnje majhnega obsega; poudarja, da je treba zlasti malim kmetom zagotoviti dostop do proizvodnih sredstev (zemlje, zavarovanih dokumentov o lastništvu zemlje, semen, usposabljanja, posojil, svetovanja), možnosti za predelavo in trženje ter lokalnih in tujih trgov; |
| --- | --- |

76.

ponavlja svoje stališče, da mora biti razvojna pomoč EU osredotočena na zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v državah v razvoju ter v spodbujanje trajnostne, lokalne in ekološke kmetijske proizvodnje majhnega obsega; poudarja, da je treba zlasti malim kmetom zagotoviti dostop do proizvodnih sredstev (zemlje, zavarovanih dokumentov o lastništvu zemlje, semen, usposabljanja, posojil, svetovanja), možnosti za predelavo in trženje ter lokalnih in tujih trgov;

| 77. | poziva, da bi bilo treba v skladu s poročilom o mednarodni oceni agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) podpreti prehod na organsko in ekološko trajnostno kmetovanje, ki upošteva izkušnje kmetovanja malega obsega ter omogoča učinkovita sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

77.

poziva, da bi bilo treba v skladu s poročilom o mednarodni oceni agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) podpreti prehod na organsko in ekološko trajnostno kmetovanje, ki upošteva izkušnje kmetovanja malega obsega ter omogoča učinkovita sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam;

| 78. | poudarja, da je treba ženske v kmetijstvu posebej podpreti, saj raziskave kažejo, da bi se lahko z odpravo razlik med spoloma v kmetijstvu povečala kmetijska proizvodnja v državah v razvoju za 2,5 do 4 % ter da ženske večji delež prihodkov namenijo za prehrano, zdravje, oblačila in izobraževanje svojih otrok; poziva, da je treba odpraviti vse oblike diskriminacije žensk in v okviru kmetijskih politik in programov upoštevati enakost spolov; poudarja, da je treba v okviru trajnostnega razvoja za razvoj kmetijstva in zanesljivost preskrbe s hrano ženske obravnavati kot enakovredne partnerice; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je treba ženske v kmetijstvu posebej podpreti, saj raziskave kažejo, da bi se lahko z odpravo razlik med spoloma v kmetijstvu povečala kmetijska proizvodnja v državah v razvoju za 2,5 do 4 % ter da ženske večji delež prihodkov namenijo za prehrano, zdravje, oblačila in izobraževanje svojih otrok; poziva, da je treba odpraviti vse oblike diskriminacije žensk in v okviru kmetijskih politik in programov upoštevati enakost spolov; poudarja, da je treba v okviru trajnostnega razvoja za razvoj kmetijstva in zanesljivost preskrbe s hrano ženske obravnavati kot enakovredne partnerice;

| 79. | vztraja, da mora EU obravnavati tudi temeljne vzroke za negotovost v preskrbi s hrano, med katere spadajo pomanjkanje odgovornosti pri zagotavljanju pravice do hrane, špekulacije pri cenah hrane in prilaščanje zemljišč; znova poudarja, da je treba pri reformi skupne kmetijske politike upoštevati tudi s Pogodbo določeno krepitev usklajenosti politik za razvoj, pošteno konkurenco, spodbujanje zmožnosti držav v razvoju in njihove proizvodne dejavnosti; poziva k ukrepom za odpravljanje prilaščanja zmelje ter netrajnostne rabe zemlje in vode ter za zavarovanje lastninskih pravic malih in lokalnih kmetov ter njihovega dostopa do kmetijskih zemljišč ter za odpravljanje semenarskih monopolov in odvisnosti od specializiranih pesticidov; |
| --- | --- |

79.

vztraja, da mora EU obravnavati tudi temeljne vzroke za negotovost v preskrbi s hrano, med katere spadajo pomanjkanje odgovornosti pri zagotavljanju pravice do hrane, špekulacije pri cenah hrane in prilaščanje zemljišč; znova poudarja, da je treba pri reformi skupne kmetijske politike upoštevati tudi s Pogodbo določeno krepitev usklajenosti politik za razvoj, pošteno konkurenco, spodbujanje zmožnosti držav v razvoju in njihove proizvodne dejavnosti; poziva k ukrepom za odpravljanje prilaščanja zmelje ter netrajnostne rabe zemlje in vode ter za zavarovanje lastninskih pravic malih in lokalnih kmetov ter njihovega dostopa do kmetijskih zemljišč ter za odpravljanje semenarskih monopolov in odvisnosti od specializiranih pesticidov;

| 80. | ugotavlja, da bo treba do leta 2050 povečati kmetijsko proizvodnjo za 70 %, pri tem pa uporabiti manj zemlje, vode in pesticidov, če bomo želeli nahraniti svetovno prebivalstvo, ki bo takrat preseglo devet milijard; ugotavlja, da je zanesljiva preskrba s hrano v svetu izredno pereče vprašanje za EU ter poziva k takojšnjemu in skladnemu ukrepanju, da se zagotovi zanesljiva preskrba s hrano za državljane EU in na svetovni ravni; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da bo treba do leta 2050 povečati kmetijsko proizvodnjo za 70 %, pri tem pa uporabiti manj zemlje, vode in pesticidov, če bomo želeli nahraniti svetovno prebivalstvo, ki bo takrat preseglo devet milijard; ugotavlja, da je zanesljiva preskrba s hrano v svetu izredno pereče vprašanje za EU ter poziva k takojšnjemu in skladnemu ukrepanju, da se zagotovi zanesljiva preskrba s hrano za državljane EU in na svetovni ravni;

| 81. | poudarja, da reševanje vprašanja preskrbe s hrano pomeni izvajanje številnih ukrepov v različnih sektorjih, na primer upravljanje lokalnih naravnih virov, okrepitev pridelave in proizvodnje, usposabljanje, strukturiranje strokovnih organizacij, uvedba varnostnih mehanizmov za najranljivejše, izobraževanje o prehranjevanju, pa tudi diverzifikacija delovnih mest na podeželju v drugih sektorjih, ne le v kmetijstvu, da bi povečali prihodke podeželskih družin, ki so najbolj izpostavljene lakoti; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da reševanje vprašanja preskrbe s hrano pomeni izvajanje številnih ukrepov v različnih sektorjih, na primer upravljanje lokalnih naravnih virov, okrepitev pridelave in proizvodnje, usposabljanje, strukturiranje strokovnih organizacij, uvedba varnostnih mehanizmov za najranljivejše, izobraževanje o prehranjevanju, pa tudi diverzifikacija delovnih mest na podeželju v drugih sektorjih, ne le v kmetijstvu, da bi povečali prihodke podeželskih družin, ki so najbolj izpostavljene lakoti;

| 82. | poudarja, da je treba v državah v razvoju uvesti boljše metode kmetijske pridelave, tudi nizkocenovne tehnologije, zagotoviti raziskave v kmetijstvu in izboljšati razmerje med produktivnostjo in učinkovitostjo, da bi okrepili trajnost; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba v državah v razvoju uvesti boljše metode kmetijske pridelave, tudi nizkocenovne tehnologije, zagotoviti raziskave v kmetijstvu in izboljšati razmerje med produktivnostjo in učinkovitostjo, da bi okrepili trajnost;

| 83. | poziva EU in države v razvoju, naj spodbujajo lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine, in sicer z okrepitvijo lastninskih pravic ter omogočanjem dostopa do posojil za kmete, mala podjetja in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

83.

poziva EU in države v razvoju, naj spodbujajo lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine, in sicer z okrepitvijo lastninskih pravic ter omogočanjem dostopa do posojil za kmete, mala podjetja in lokalne skupnosti;

| 84. | je zelo zaskrbljen, ker tuji vlagatelji ob podpori vlad kupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, kar bi lahko spodkopalo lokalno zanesljivost preskrbe s hrano in povzročilo nepredvidene in daljnosežne družbene nemire, če to vprašanje ne bo ustrezno obravnavano; |
| --- | --- |

84.

je zelo zaskrbljen, ker tuji vlagatelji ob podpori vlad kupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, kar bi lahko spodkopalo lokalno zanesljivost preskrbe s hrano in povzročilo nepredvidene in daljnosežne družbene nemire, če to vprašanje ne bo ustrezno obravnavano;

| 85. | poudarja, da bi morali s pomočjo partnerskih sporazumov EU o ribištvu okrepiti ribiško politiko v partnerskih državah ter okrepiti njihovo zmogljivost, da zagotovijo trajnostno ribištvo v lastnih vodah ter lokalno zaposlenost v tem sektorju; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da bi morali s pomočjo partnerskih sporazumov EU o ribištvu okrepiti ribiško politiko v partnerskih državah ter okrepiti njihovo zmogljivost, da zagotovijo trajnostno ribištvo v lastnih vodah ter lokalno zaposlenost v tem sektorju;

| 86. | poudarja, da bi moral biti ključni vidik razvojne politike ustrezna zaščita pred nesrečami in boleznimi, povezanimi z vodo, ter stroškovno sprejemljiv dostop do zadostnih količin vode ustrezne kakovosti, ki ne bi ogrožal trajnosti ključnih ekosistemov, da bi zadostili osnovnim prehranskim, energetskim in drugim potrebam, ki so nujne za zdravo in storilno življenje; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da bi moral biti ključni vidik razvojne politike ustrezna zaščita pred nesrečami in boleznimi, povezanimi z vodo, ter stroškovno sprejemljiv dostop do zadostnih količin vode ustrezne kakovosti, ki ne bi ogrožal trajnosti ključnih ekosistemov, da bi zadostili osnovnim prehranskim, energetskim in drugim potrebam, ki so nujne za zdravo in storilno življenje;

Preglednost

| 87. | poziva k vzpostavitvi elektronske podatkovne baze za zagotavljanje informacij o uradni razvojni pomoči, da bi povečali preglednost razvojnih ciljev, ki jih delno ali v celoti financirajo EU ali države članice, in njihovo sprejemanje v javnosti; meni, da bi morala ta podatkovna baza uporabnikom omogočati sledenje vsem projektom in programom evropskih donatorjev, in če je to ustrezno, agencij Združenih narodov v vseh državah prejemnicah ter zagotavljati informacije o tem, kdo jih financira in katera organizacija jih izvaja; meni, da bi morala biti uporabnikom prijazna in vsem dostopna na spletu ter da bi morala vsebovati funkcijo, ki bi olajšala iskanje posameznih informacij z določenimi iskalnimi merili (donator, sektor Odbora za razvojno pomoč, kraj, status projekta, vrsta financiranja in razvojni cilji tisočletja), ter da bi morala prikazati tabele in zemljevide, ki bi omogočali analizo; ugotavlja, da je takšna podatkovna baza nujna tudi za krepitev sodelovanja in usklajevanja med donatorji ter sodelovanja z državami prejemnicami; |
| --- | --- |

87.

poziva k vzpostavitvi elektronske podatkovne baze za zagotavljanje informacij o uradni razvojni pomoči, da bi povečali preglednost razvojnih ciljev, ki jih delno ali v celoti financirajo EU ali države članice, in njihovo sprejemanje v javnosti; meni, da bi morala ta podatkovna baza uporabnikom omogočati sledenje vsem projektom in programom evropskih donatorjev, in če je to ustrezno, agencij Združenih narodov v vseh državah prejemnicah ter zagotavljati informacije o tem, kdo jih financira in katera organizacija jih izvaja; meni, da bi morala biti uporabnikom prijazna in vsem dostopna na spletu ter da bi morala vsebovati funkcijo, ki bi olajšala iskanje posameznih informacij z določenimi iskalnimi merili (donator, sektor Odbora za razvojno pomoč, kraj, status projekta, vrsta financiranja in razvojni cilji tisočletja), ter da bi morala prikazati tabele in zemljevide, ki bi omogočali analizo; ugotavlja, da je takšna podatkovna baza nujna tudi za krepitev sodelovanja in usklajevanja med donatorji ter sodelovanja z državami prejemnicami;

*

* *

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(3)  Sklepi Sveta z dne 15. maja 2007 (09558/2007).

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(5)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 15.

(6)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0355.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0210.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0442.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0082.

---

Sreda, 6. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/89

---

Sreda, 6. julij 2011Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija

P7_TA(2011)0322

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (2010/2304(INI))

2013/C 33 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 o reguliranem dostopu do dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 o reguliranem dostopu do dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA) (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 z naslovom „Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitizacija“ (KOM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2010 z naslovom „Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitizacija“ (KOM(2010)0472),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. maja 2011 o predlogu Komisije o sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. maja 2011 o predlogu Komisije o sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra ter sporočila Komisije „Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija“ (TEN/434-435 - CESE 362/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra ter sporočila Komisije „Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija“ (TEN/434-435 - CESE 362/2011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2009 z naslovom Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2009 z naslovom Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. avgusta 2009 z naslovom Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope: Glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009 (KOM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. avgusta 2009 z naslovom Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope: Glavni dosežki strategije i2010 v obdobju 2005–2009 (KOM(2009)0390),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2009 z naslovom Internet stvari: akcijski načrt za Evropo (KOM(2009)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2009 z naslovom Internet stvari: akcijski načrt za Evropo (KOM(2009)0278),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 z naslovom Naložbe danes za Evropo jutri (KOM(2009)0036), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 z naslovom Naložbe danes za Evropo jutri (KOM(2009)0036),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2006 z naslovom Premoščanje širokopasovne vrzeli (KOM(2006)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2006 z naslovom Premoščanje širokopasovne vrzeli (KOM(2006)0129),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2006 z naslovom: Akcijski načrt za e-upravo i2010: pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh (KOM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2006 z naslovom: Akcijski načrt za e-upravo i2010: pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh (KOM(2006)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2004 z naslovom E-zdravje: izboljšanje zdravstvenega varstva za evropske državljane: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja (KOM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2004 z naslovom E-zdravje: izboljšanje zdravstvenega varstva za evropske državljane: akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja (KOM(2004)0356),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (5),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. septembra 2008 o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. septembra 2008 o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o oblikovanju evropske politike na področju širokopasovnega interneta (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o oblikovanju evropske politike na področju širokopasovnega interneta (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 z naslovom K evropski politiki radijskega spektra (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 z naslovom K evropski politiki radijskega spektra (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2005 o informacijski družbi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2005 o informacijski družbi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 1998 o globalizaciji in informacijski družbi: potreba po okrepljenem mednarodnem usklajevanju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 1998 o globalizaciji in informacijski družbi: potreba po okrepljenem mednarodnem usklajevanju (12),

| — | ob upoštevanju spremenjenega skupnega regulativnega okvira za elektronsko komunikacijo, zlasti direktiv 2002/21/ES (Okvirna direktiva), 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi), 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) in Uredbe (ES) št. 1211/2009 (Uredba BEREC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega skupnega regulativnega okvira za elektronsko komunikacijo, zlasti direktiv 2002/21/ES (Okvirna direktiva), 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi), 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) in Uredbe (ES) št. 1211/2009 (Uredba BEREC),

| — | ob upoštevanju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva (KOM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva (KOM(2008)0800),

| — | ob upoštevanju Priloge III k spremenjeni Uredbi Sveta (ES) št. 473/2009 z dne 25. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge III k spremenjeni Uredbi Sveta (ES) št. 473/2009 z dne 25. maja 2009,

| — | ob upoštevanju člena 189 Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 189 Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0221/2011),

| A. | ker je vseevropska pokritost z zmogljivimi širokopasovnimi omrežji bistvena za uresničevanje ciljev strategije EU 2020, namreč za spodbujanje pametne, trajnostne, vključujoče in teritorialno kohezivne gospodarske rasti, izboljšanje stanja na področju zaposlovanja, krepitev evropske konkurenčnosti, pospeševanje znanstvenih raziskav in inovacij ter s tem za omogočanje vsem regijam, mestom, občinam in družbenim skupinam, da imajo korist od digitalnega okolja in nudenje priložnosti, da izkoristijo nove digitalne tehnologije za javne storitve, |
| --- | --- |

A.

ker je vseevropska pokritost z zmogljivimi širokopasovnimi omrežji bistvena za uresničevanje ciljev strategije EU 2020, namreč za spodbujanje pametne, trajnostne, vključujoče in teritorialno kohezivne gospodarske rasti, izboljšanje stanja na področju zaposlovanja, krepitev evropske konkurenčnosti, pospeševanje znanstvenih raziskav in inovacij ter s tem za omogočanje vsem regijam, mestom, občinam in družbenim skupinam, da imajo korist od digitalnega okolja in nudenje priložnosti, da izkoristijo nove digitalne tehnologije za javne storitve,

| B. | ker je širokopasovni dostop možen prek številnih platform (bakreni vodi, kabelska omrežja, optična vlakna, fiksna in mobilna brezžična omrežja, satelitska omrežja itd.), ker je privabil različne vrste uporabnikov (kot so potrošniki, podjetja, vladne, javne in nepridobitne ustanove, vključno s šolami, knjižnicami, bolnišnicami in agencijami za javno varnost), ki širokopasovna omrežja uporabljajo za vrsto storitev (e-trgovina, zagotavljanje zdravstvenega varstva, glasovna in video komunikacija, zabava, upravljanje ladjevja, vladne službe, izobraževanje, usposabljanje na delovnem mestu in drugo), in omogoča tudi aplikacije med stroji (pametni električni števci in pametna omrežja, naprave za brezžično spremljanje delovanja srca, službe za storitve v sili, alarmni sistemi, telemetrija vozil, vodenje popisov in drugo), |
| --- | --- |

B.

ker je širokopasovni dostop možen prek številnih platform (bakreni vodi, kabelska omrežja, optična vlakna, fiksna in mobilna brezžična omrežja, satelitska omrežja itd.), ker je privabil različne vrste uporabnikov (kot so potrošniki, podjetja, vladne, javne in nepridobitne ustanove, vključno s šolami, knjižnicami, bolnišnicami in agencijami za javno varnost), ki širokopasovna omrežja uporabljajo za vrsto storitev (e-trgovina, zagotavljanje zdravstvenega varstva, glasovna in video komunikacija, zabava, upravljanje ladjevja, vladne službe, izobraževanje, usposabljanje na delovnem mestu in drugo), in omogoča tudi aplikacije med stroji (pametni električni števci in pametna omrežja, naprave za brezžično spremljanje delovanja srca, službe za storitve v sili, alarmni sistemi, telemetrija vozil, vodenje popisov in drugo),

| C. | ker bosta priznanje in zajetje različnih platform, uporabnikov in storitev kot sestavnih delov širokopasovnega ekosistema zagotovila 100-odstotni širokopasovni dostop in s tem številne družbene koristi, ki bodo nadalje spodbudile 100-odstotni privzem širokopasovnih povezav; ker mora biti med cilje EU vključena udeležba vseh regij in družbenih skupin v digitalnem udejstvovanju, |
| --- | --- |

C.

ker bosta priznanje in zajetje različnih platform, uporabnikov in storitev kot sestavnih delov širokopasovnega ekosistema zagotovila 100-odstotni širokopasovni dostop in s tem številne družbene koristi, ki bodo nadalje spodbudile 100-odstotni privzem širokopasovnih povezav; ker mora biti med cilje EU vključena udeležba vseh regij in družbenih skupin v digitalnem udejstvovanju,

| D. | ker bosta trajnostni dostop do infrastrukture in konkurenca med storitvami skupaj z določanjem realističnih, izvedljivih ciljev od zgoraj navzdol zagotovila razpoložljivost povezav naslednje generacije na učinkovit način in v skladu s povpraševanjem, |
| --- | --- |

D.

ker bosta trajnostni dostop do infrastrukture in konkurenca med storitvami skupaj z določanjem realističnih, izvedljivih ciljev od zgoraj navzdol zagotovila razpoložljivost povezav naslednje generacije na učinkovit način in v skladu s povpraševanjem,

| E. | ker mora širokopasovna politika EU pripraviti temelje za razvoj, s katerim bo EU lahko prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju širokopasovne hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti; ker je svetovno vodstvo v sektorju IKT ključno za blaginjo in konkurenčnost EU; ker bi evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter uporabnikom večjo vrednost, EU pa možnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu; ker je hitra namestitev širokopasovnih povezav bistvena, da se spodbudijo inovacije in produktivnost EU ter pospešijo nova mala in srednja podjetja ter ustvarjanje delovnih mest v EU, |
| --- | --- |

E.

ker mora širokopasovna politika EU pripraviti temelje za razvoj, s katerim bo EU lahko prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju širokopasovne hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti; ker je svetovno vodstvo v sektorju IKT ključno za blaginjo in konkurenčnost EU; ker bi evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter uporabnikom večjo vrednost, EU pa možnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu; ker je hitra namestitev širokopasovnih povezav bistvena, da se spodbudijo inovacije in produktivnost EU ter pospešijo nova mala in srednja podjetja ter ustvarjanje delovnih mest v EU,

| F. | ker je za evropsko dodano vrednost bistvenega pomena premostiti digitalno ločnico in doseči širokopasovni dostop za vse po celotni EU, zlasti na oddaljenih in podeželskih območjih, da se zagotovita socialna in ozemeljska kohezija, |
| --- | --- |

F.

ker je za evropsko dodano vrednost bistvenega pomena premostiti digitalno ločnico in doseči širokopasovni dostop za vse po celotni EU, zlasti na oddaljenih in podeželskih območjih, da se zagotovita socialna in ozemeljska kohezija,

| G. | ker so širokopasovne povezave pomembne za uresničitev novih tehnoloških infrastruktur, ki jih EU potrebuje za vodilni položaj v znanosti, tehnologiji in industriji, na primer na področju računalništva v oblaku, super računalnikov, interneta stvari in pametnega računalniškega okolja; opozarja, da sta ustrezen širokopasovni dostop in hitrost bistvena za razvoj in učinkovito uporabo takih inovativnih tehnologij IKT; poleg tega poudarja, da te tehnologije in storitve, ki jih slednje zagotavljajo, koristijo tako potrošnikom kot podjetjem, vključno z malimi in srednjimi podjetji, |
| --- | --- |

G.

ker so širokopasovne povezave pomembne za uresničitev novih tehnoloških infrastruktur, ki jih EU potrebuje za vodilni položaj v znanosti, tehnologiji in industriji, na primer na področju računalništva v oblaku, super računalnikov, interneta stvari in pametnega računalniškega okolja; opozarja, da sta ustrezen širokopasovni dostop in hitrost bistvena za razvoj in učinkovito uporabo takih inovativnih tehnologij IKT; poleg tega poudarja, da te tehnologije in storitve, ki jih slednje zagotavljajo, koristijo tako potrošnikom kot podjetjem, vključno z malimi in srednjimi podjetji,

| H. | ker lahko javni akterji pomembno prispevajo k uvajanju širokopasovnih povezav za vse in dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA) na slabo pokrita in nepokrita območja; ker morajo javne naložbe delovati tako, da dopolnjujejo zasebne naložbe in krepijo konkurenco; ker morajo biti vlagatelji v NGA deležni ustreznih spodbud za nadaljnje naložbe v širokopasovne povezave, |
| --- | --- |

H.

ker lahko javni akterji pomembno prispevajo k uvajanju širokopasovnih povezav za vse in dostopovnih omrežij naslednje generacije (NGA) na slabo pokrita in nepokrita območja; ker morajo javne naložbe delovati tako, da dopolnjujejo zasebne naložbe in krepijo konkurenco; ker morajo biti vlagatelji v NGA deležni ustreznih spodbud za nadaljnje naložbe v širokopasovne povezave,

| I. | ker je v zadnjem desetletju zasebni sektor v širokopasovne zmogljivosti, storitve, aplikacije in vsebino vložil na stotine milijard evrov, vendar pa koristi širokopasovnih povezav niso bili deležni vsi evropski državljani; ker mora spodbujanje zasebnih in javnih naložb ostati glavno gonilo za rast širokopasovnih povezav v EU, |
| --- | --- |

I.

ker je v zadnjem desetletju zasebni sektor v širokopasovne zmogljivosti, storitve, aplikacije in vsebino vložil na stotine milijard evrov, vendar pa koristi širokopasovnih povezav niso bili deležni vsi evropski državljani; ker mora spodbujanje zasebnih in javnih naložb ostati glavno gonilo za rast širokopasovnih povezav v EU,

| J. | ker je treba upoštevati odločitev o zmanjšanju digitalnega razkoraka med obema obalama Sredozemlja, ki jo je ministrska konferenca Unije za Sredozemlje sprejela 4. novembra 2008 v Marseillu in katere rezultat je predlog BB-MED (širokopasovna komunikacija v Sredozemlju), |
| --- | --- |

J.

ker je treba upoštevati odločitev o zmanjšanju digitalnega razkoraka med obema obalama Sredozemlja, ki jo je ministrska konferenca Unije za Sredozemlje sprejela 4. novembra 2008 v Marseillu in katere rezultat je predlog BB-MED (širokopasovna komunikacija v Sredozemlju),

Širokopasovni dostop za vse

| 1. | ugotavlja, da je sporočilo le del širšega svežnja, ki vključuje tudi digitalno agendo, Unijo inovacij, program za politiko radiofrekvenčnega spektra ter programe financiranja na ravni EU in na nacionalni ravni, katerega namen je vzajemno se podpirajoči sistem za učinkovit nadaljnji razvoj ter dostop do omrežij, tako prizemnih fiksnih in mobilnih kot satelitskih, in njihovo uporabo; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je sporočilo le del širšega svežnja, ki vključuje tudi digitalno agendo, Unijo inovacij, program za politiko radiofrekvenčnega spektra ter programe financiranja na ravni EU in na nacionalni ravni, katerega namen je vzajemno se podpirajoči sistem za učinkovit nadaljnji razvoj ter dostop do omrežij, tako prizemnih fiksnih in mobilnih kot satelitskih, in njihovo uporabo;

| 2. | opozarja, da se pojem širokopasovnih povezav nenehno razvija, saj se je povečalo število platform, prav tako pa sta eksponentno rasla baza odjemalcev in razpon uporabe; širokopasovne povezave zdaj ne pomenijo več zgolj dostopa do interneta in niso več omejene na neposredne izmenjave med ljudmi, saj je vse več povezovanja in aplikacij med stroji; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da se pojem širokopasovnih povezav nenehno razvija, saj se je povečalo število platform, prav tako pa sta eksponentno rasla baza odjemalcev in razpon uporabe; širokopasovne povezave zdaj ne pomenijo več zgolj dostopa do interneta in niso več omejene na neposredne izmenjave med ljudmi, saj je vse več povezovanja in aplikacij med stroji;

| 3. | ugotavlja, da fiksni in mobilni prenos podatkov eksponentno naraščata ter da bo za upravljanje tega povečanja potrebno več ukrepov, na primer nadaljnje usklajevanje dodelitev spektra za brezžične širokopasovne storitve, povečanje učinkovitosti spektra in pospeševanje uvajanja NGA; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da fiksni in mobilni prenos podatkov eksponentno naraščata ter da bo za upravljanje tega povečanja potrebno več ukrepov, na primer nadaljnje usklajevanje dodelitev spektra za brezžične širokopasovne storitve, povečanje učinkovitosti spektra in pospeševanje uvajanja NGA;

| 4. | zato meni, da bi si EU za cilj morala postaviti prevzem vodilne vloge v infrastrukturi IKT; za dosego tega cilja je treba vsem Evropejcem dostaviti širokopasovno povezavo do leta 2013 in vsem uporabnikom na podeželskih območjih zagotovi storitve s hitrostjo vsaj 2 Mb/s, uporabnikom na drugih območjih pa z mnogo višjo; opozarja Komisijo, da bo treba za preprečevanje pojava digitalne ločnice pri osnovnem širokopasovnem dostopu na podeželskih območjih upoštevati vedno večje zahteve v zvezi s prenosom za inovativne internetne storitve, kot so e-uprava, e-zdravje ali e-učenje; meni, da je treba pri obravnavi načinov financiranja teh ciljev v največji meri upoštevati konkurenco, da bi se izognili izkrivljenju trga in omogočili, da najprej sam poišče rešitve; |
| --- | --- |

4.

zato meni, da bi si EU za cilj morala postaviti prevzem vodilne vloge v infrastrukturi IKT; za dosego tega cilja je treba vsem Evropejcem dostaviti širokopasovno povezavo do leta 2013 in vsem uporabnikom na podeželskih območjih zagotovi storitve s hitrostjo vsaj 2 Mb/s, uporabnikom na drugih območjih pa z mnogo višjo; opozarja Komisijo, da bo treba za preprečevanje pojava digitalne ločnice pri osnovnem širokopasovnem dostopu na podeželskih območjih upoštevati vedno večje zahteve v zvezi s prenosom za inovativne internetne storitve, kot so e-uprava, e-zdravje ali e-učenje; meni, da je treba pri obravnavi načinov financiranja teh ciljev v največji meri upoštevati konkurenco, da bi se izognili izkrivljenju trga in omogočili, da najprej sam poišče rešitve;

| 5. | opozarja, da bi, če bi želeli doseči cilj 100 Mb/s, moralo biti leta 2015 približno 15 % evropskih gospodinjstev naročenih na vsaj takšno hitrost; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi, če bi želeli doseči cilj 100 Mb/s, moralo biti leta 2015 približno 15 % evropskih gospodinjstev naročenih na vsaj takšno hitrost;

| 6. | ponovno poudarja pomen uresničitve ciljev digitalne agende, ki vsem prebivalcem EU do leta 2020 zagotavlja dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo vsaj 30 Mb/s, in EU omogoča, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost; poudarja, da je treba za uresničitev ciljev za širokopasovni dostop iz strategije EU 2020 v digitalni agendi določiti primerjalna merila uspešnosti za vmesna leta 2013, 2015 in 2018 tako na ravni EU kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja pomen uresničitve ciljev digitalne agende, ki vsem prebivalcem EU do leta 2020 zagotavlja dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo vsaj 30 Mb/s, in EU omogoča, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost; poudarja, da je treba za uresničitev ciljev za širokopasovni dostop iz strategije EU 2020 v digitalni agendi določiti primerjalna merila uspešnosti za vmesna leta 2013, 2015 in 2018 tako na ravni EU kot na nacionalni ravni;

| 7. | opozarja, da je treba za najučinkovitejšo zagotovitev širokopasovne pokritosti podeželskih območij, gorskih regij in otokov kar najbolje izkoristiti vse razpoložljive tehnologije, tudi mobilne in satelitske, brez nepotrebnega obremenjevanja potrošnikov, regij držav članic ali panoge; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je treba za najučinkovitejšo zagotovitev širokopasovne pokritosti podeželskih območij, gorskih regij in otokov kar najbolje izkoristiti vse razpoložljive tehnologije, tudi mobilne in satelitske, brez nepotrebnega obremenjevanja potrošnikov, regij držav članic ali panoge;

| 8. | ugotavlja, da mora prihodnja dodelitev radijskega spektra zagotoviti evropsko vodstvo pri brezžičnih aplikacijah in novih storitvah; poudarja, da je dostop do radijskih nizkofrekvenčnih pasov zaradi njihove značilnosti širjenja, ki omogoča pokrivanje velikih območij, ključnega pomena za zagotavljanje brezžične širokopasovne pokritosti podeželskih, gorskih in otoških regij, ki bi omogočala dostop do vseh predvidljivih internetnih storitev; poudarja, da mora Evropa ohraniti vodilni položaj pri znanstvenih raziskavah in tehnoloških inovacijah na področju brezžičnih storitev; ugotavlja, da je treba nujno spodbujati dostop do širokopasovne infrastrukture, vključno z zemeljsko uporabniško opremo, da bi tako prispevali k cenovno dostopni uporabi širokopasovnih satelitskih internetnih povezav v podeželskih, gorskih in otoških regijah, ter uporabnikom olajšali dostop do vseh predvidljivih internetnih storitev; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da mora prihodnja dodelitev radijskega spektra zagotoviti evropsko vodstvo pri brezžičnih aplikacijah in novih storitvah; poudarja, da je dostop do radijskih nizkofrekvenčnih pasov zaradi njihove značilnosti širjenja, ki omogoča pokrivanje velikih območij, ključnega pomena za zagotavljanje brezžične širokopasovne pokritosti podeželskih, gorskih in otoških regij, ki bi omogočala dostop do vseh predvidljivih internetnih storitev; poudarja, da mora Evropa ohraniti vodilni položaj pri znanstvenih raziskavah in tehnoloških inovacijah na področju brezžičnih storitev; ugotavlja, da je treba nujno spodbujati dostop do širokopasovne infrastrukture, vključno z zemeljsko uporabniško opremo, da bi tako prispevali k cenovno dostopni uporabi širokopasovnih satelitskih internetnih povezav v podeželskih, gorskih in otoških regijah, ter uporabnikom olajšali dostop do vseh predvidljivih internetnih storitev;

| 9. | priporoča, da se hitra uporaba digitalne dividende za nove mobilne širokopasovne storitve olajša z usklajenim in tehnološko nevtralnim vseevropskim pristopom, s čimer bi zagotovili ekonomijo obsega in se izognili zavirajočim vprašanjem čezmejnega motenja brez poseganja v obstoječ sprejem digitalne televizije in televizije z visoko ločljivostjo na podlagi mednarodnih standardov; poudarja, da mora EU podpirati projekte in poskuse v zvezi z „brezžičnimi mesti“; |
| --- | --- |

9.

priporoča, da se hitra uporaba digitalne dividende za nove mobilne širokopasovne storitve olajša z usklajenim in tehnološko nevtralnim vseevropskim pristopom, s čimer bi zagotovili ekonomijo obsega in se izognili zavirajočim vprašanjem čezmejnega motenja brez poseganja v obstoječ sprejem digitalne televizije in televizije z visoko ločljivostjo na podlagi mednarodnih standardov; poudarja, da mora EU podpirati projekte in poskuse v zvezi z „brezžičnimi mesti“;

| 10. | meni, da morajo imeti izobraževalne in raziskovalne ustanove dostop do širokopasovne infrastrukture, da bi lahko zagotovile prost pretok znanja za pripravo mlajših generacij in zagotovitev konkurenčnosti EU; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo evropske in nacionalne programe, da bi olajšale in zagotovile financiranje dostopa do širokopasovne infrastrukture za vse izobraževalne in raziskovalne ustanove do leta 2015; meni, da morajo biti do leta 2015 vsi evropski raziskovalni in akademski inštituti povezani z visokohitrostnimi (Gb/s) omrežji, kar bo ustvarilo intranet enotne evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

10.

meni, da morajo imeti izobraževalne in raziskovalne ustanove dostop do širokopasovne infrastrukture, da bi lahko zagotovile prost pretok znanja za pripravo mlajših generacij in zagotovitev konkurenčnosti EU; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo evropske in nacionalne programe, da bi olajšale in zagotovile financiranje dostopa do širokopasovne infrastrukture za vse izobraževalne in raziskovalne ustanove do leta 2015; meni, da morajo biti do leta 2015 vsi evropski raziskovalni in akademski inštituti povezani z visokohitrostnimi (Gb/s) omrežji, kar bo ustvarilo intranet enotne evropskega raziskovalnega prostora;

| 11. | poziva države članice, naj spodbujajo hitre povezave z odprtim dostopom ter jih širijo na pomembno javno infrastrukturo v oddaljenih območjih (šole, bolnišnice in druge javne ustanove), s čimer bi se izboljšale javne storitve ter uvedle hitre povezave v oddaljenih območjih, zaradi česar bi se zmanjšali naložbeni stroški za lokalno zasebno distribucijo; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj spodbujajo hitre povezave z odprtim dostopom ter jih širijo na pomembno javno infrastrukturo v oddaljenih območjih (šole, bolnišnice in druge javne ustanove), s čimer bi se izboljšale javne storitve ter uvedle hitre povezave v oddaljenih območjih, zaradi česar bi se zmanjšali naložbeni stroški za lokalno zasebno distribucijo;

| 12. | predlaga, naj se države članice spodbuja k izvajanju javnih politik v podporo novih tehnologij in pospešuje uvajanje digitalnih metod poučevanja; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami in med državami članicami in državami izven EU; |
| --- | --- |

12.

predlaga, naj se države članice spodbuja k izvajanju javnih politik v podporo novih tehnologij in pospešuje uvajanje digitalnih metod poučevanja; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami in med državami članicami in državami izven EU;

| 13. | poudarja, da nove tehnologije in dostop do hitrih povezav pozitivno vplivajo na izobrazbo – tudi z ustvarjanjem dobrih priložnosti za učenje na daljavo zlasti v najbolj oddaljenih območjih – obveščenost, komunikacije in rekreacijo državljanov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da nove tehnologije in dostop do hitrih povezav pozitivno vplivajo na izobrazbo – tudi z ustvarjanjem dobrih priložnosti za učenje na daljavo zlasti v najbolj oddaljenih območjih – obveščenost, komunikacije in rekreacijo državljanov;

| 14. | poudarja, da so v EU potrebne trajne naložbe v raziskave prihodnjih fiksnih in mobilnih komunikacijskih tehnologij; poziva Komisijo, naj še naprej razvija skupne tehnološke pobude na teh področjih ter vanje vključi univerze, raziskovalne inštitute, proizvajalce naprav ter ponudnike storitev in vsebin; meni, da so te platforme optimalno sredstvo za razvoj ter izkoriščanje novih tehnologij in da bodo Evropski uniji prinesle veliko konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so v EU potrebne trajne naložbe v raziskave prihodnjih fiksnih in mobilnih komunikacijskih tehnologij; poziva Komisijo, naj še naprej razvija skupne tehnološke pobude na teh področjih ter vanje vključi univerze, raziskovalne inštitute, proizvajalce naprav ter ponudnike storitev in vsebin; meni, da so te platforme optimalno sredstvo za razvoj ter izkoriščanje novih tehnologij in da bodo Evropski uniji prinesle veliko konkurenčno prednost;

| 15. | ugotavlja, da bi morali izdajatelji televizijskih programov imeti možnost ponuditi kakovostne pluralne avdiovizualne vsebine s pomočjo obstoječih distribucijskih platform, vključno s prizemnimi platformami in širokopasovnimi omrežji, zlasti za storitve na zahtevo, pod pogojem, da širokopasovna omrežja izpolnjujejo enake zahteve glede kakovosti storitev ter si prizadevajo za čim večjo učinkovitost in pokritost spektra; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da bi morali izdajatelji televizijskih programov imeti možnost ponuditi kakovostne pluralne avdiovizualne vsebine s pomočjo obstoječih distribucijskih platform, vključno s prizemnimi platformami in širokopasovnimi omrežji, zlasti za storitve na zahtevo, pod pogojem, da širokopasovna omrežja izpolnjujejo enake zahteve glede kakovosti storitev ter si prizadevajo za čim večjo učinkovitost in pokritost spektra;

| 16. | poziva Komisijo, naj za oblikovanje povezane, dosledne in učinkovite strukture EU, kjer bi se zbirala vsa sredstva, nujno predstavi predlog za strateški načrt, ki bi vseboval enoten okvir za vse vidike računalniške in internetne varnosti, da se zagotovi popolno varstvo in odpornost omrežne in kritične informacijske infrastrukture, vključno z minimalnimi varnostnimi standardi in postopki certificiranja, skupno terminologijo, načrtom za ravnanje v primeru kibernetskih incidentov in načrtom za računalniško in internetno varnost; meni, da bi moral tak načrt opredeliti prispevek, ki ga mora dati vsak akter, tudi Komisija, države članice, agencija ENISA, Europol, Eurojust, nacionalne skupine in skupine EU za odzivanje na računalniške grožnje ter druge ustrezne ustanove in organi na ravni EU in na nacionalni ravni, pa tudi zasebni sektor, ter obravnavati tudi vlogo in zastopanost EU na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj za oblikovanje povezane, dosledne in učinkovite strukture EU, kjer bi se zbirala vsa sredstva, nujno predstavi predlog za strateški načrt, ki bi vseboval enoten okvir za vse vidike računalniške in internetne varnosti, da se zagotovi popolno varstvo in odpornost omrežne in kritične informacijske infrastrukture, vključno z minimalnimi varnostnimi standardi in postopki certificiranja, skupno terminologijo, načrtom za ravnanje v primeru kibernetskih incidentov in načrtom za računalniško in internetno varnost; meni, da bi moral tak načrt opredeliti prispevek, ki ga mora dati vsak akter, tudi Komisija, države članice, agencija ENISA, Europol, Eurojust, nacionalne skupine in skupine EU za odzivanje na računalniške grožnje ter druge ustrezne ustanove in organi na ravni EU in na nacionalni ravni, pa tudi zasebni sektor, ter obravnavati tudi vlogo in zastopanost EU na mednarodni ravni;

| 17. | meni, da bi lahko obveznosti univerzalne storitve nazadnje postale dodatna spodbuda za razvoj širokopasovnih povezav, in spodbuja Komisijo, naj v zvezi s tem hitro revidira področje uporabe univerzalne storitve; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi lahko obveznosti univerzalne storitve nazadnje postale dodatna spodbuda za razvoj širokopasovnih povezav, in spodbuja Komisijo, naj v zvezi s tem hitro revidira področje uporabe univerzalne storitve;

| 18. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi opredelijo nacionalne širokopasovne načrte in sprejmejo operativne načrte s konkretnimi ukrepi za uresničitev ciljev za leti 2013 in 2020 iz digitalne agende; poziva Komisijo, naj preuči te načrte, predlaga optimalne rešitve in usklajuje njihovo izvajanje z državami članicami; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi opredelijo nacionalne širokopasovne načrte in sprejmejo operativne načrte s konkretnimi ukrepi za uresničitev ciljev za leti 2013 in 2020 iz digitalne agende; poziva Komisijo, naj preuči te načrte, predlaga optimalne rešitve in usklajuje njihovo izvajanje z državami članicami;

Širokopasovne povezave za gospodarsko rast, inovacije in svetovno konkurenčnost

| 19. | meni, da so nova omrežja in storitve visokih hitrosti potrebna za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti EU in oblikovanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

19.

meni, da so nova omrežja in storitve visokih hitrosti potrebna za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti EU in oblikovanje kakovostnih delovnih mest;

| 20. | meni, da je kombinacija konkurence in skrbno izbranih ciljev pri infrastrukturi in storitvah, najboljša osnova za trajnostne naložbe, inovacije in širjenje uporabe; kljub temu poudarja, da lahko v nekaterih primerih naložbe spodbudi tudi okrepljeno sodelovanje med zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

20.

meni, da je kombinacija konkurence in skrbno izbranih ciljev pri infrastrukturi in storitvah, najboljša osnova za trajnostne naložbe, inovacije in širjenje uporabe; kljub temu poudarja, da lahko v nekaterih primerih naložbe spodbudi tudi okrepljeno sodelovanje med zainteresiranimi stranmi;

| 21. | meni, da so glede na vse bolj kompleksne širokopasovne aplikacije visoko zmogljiva širokopasovna omrežja in dostopovna omrežja iz optičnih vlaken (FTTH) nujna tako z vidika končnih uporabnikov in njihovih prihodnjih potreb kot z vidika gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

21.

meni, da so glede na vse bolj kompleksne širokopasovne aplikacije visoko zmogljiva širokopasovna omrežja in dostopovna omrežja iz optičnih vlaken (FTTH) nujna tako z vidika končnih uporabnikov in njihovih prihodnjih potreb kot z vidika gospodarskega razvoja;

| 22. | priporoča spodbujanje konkurenčnega trga za naložbe in ob uporabi fiksne in brezžične širokopasovne infrastrukture; ugotavlja, da je konkurenčni trg spodbuja dodatne naložbe in inovacije ponudnikov komunikacije, aplikacij in vsebin ter deluje kot bistvena platforma za digitalno gospodarstvo; priznava dejstvo, da bo trdna platforma za širokopasovni dostop povezala vlade, posameznike in podjetja na obeh straneh Atlantika, zato morajo zlasti EU in ZDA izvajati širokopotezno agendo za spodbujanje širokopasovnega dostopa; |
| --- | --- |

22.

priporoča spodbujanje konkurenčnega trga za naložbe in ob uporabi fiksne in brezžične širokopasovne infrastrukture; ugotavlja, da je konkurenčni trg spodbuja dodatne naložbe in inovacije ponudnikov komunikacije, aplikacij in vsebin ter deluje kot bistvena platforma za digitalno gospodarstvo; priznava dejstvo, da bo trdna platforma za širokopasovni dostop povezala vlade, posameznike in podjetja na obeh straneh Atlantika, zato morajo zlasti EU in ZDA izvajati širokopotezno agendo za spodbujanje širokopasovnega dostopa;

| 23. | spodbuja Komisijo, Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in ponudnike storitev, naj si prizadevajo, da bi do leta 2013 poiskali skupen pristop h krepitvi enotnega trga za podjetja in komunikacije v EU; |
| --- | --- |

23.

spodbuja Komisijo, Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in ponudnike storitev, naj si prizadevajo, da bi do leta 2013 poiskali skupen pristop h krepitvi enotnega trga za podjetja in komunikacije v EU;

| 24. | v luči doseganja konkurenčnih mobilnih trgov izpostavlja pomembnost konkurenčne in pravočasne dodelitve spektra za brezžične širokopasovne povezave v okviru programa za politiko radiofrekvenčnega spektra ter poziva države članice, naj do leta 2013 sprostijo frekvenčni pas 800 MHz ob upoštevanju obstoječih storitev; |
| --- | --- |

24.

v luči doseganja konkurenčnih mobilnih trgov izpostavlja pomembnost konkurenčne in pravočasne dodelitve spektra za brezžične širokopasovne povezave v okviru programa za politiko radiofrekvenčnega spektra ter poziva države članice, naj do leta 2013 sprostijo frekvenčni pas 800 MHz ob upoštevanju obstoječih storitev;

| 25. | opozarja, da sta digitalni svet in IKT gonili inovacij in je dostop do visokohitrostnih širokopasovnih povezav zato bistvena predpostavka za vsa evropska partnerstva za inovacije, saj krepi sodelovanje in udeležbo državljanov; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da sta digitalni svet in IKT gonili inovacij in je dostop do visokohitrostnih širokopasovnih povezav zato bistvena predpostavka za vsa evropska partnerstva za inovacije, saj krepi sodelovanje in udeležbo državljanov;

| 26. | poudarja, da so javna naročila pred začetkom obratovanja v teh sektorjih izjemno pomembna za rešitve, temelječe na raziskavah in razvoju, saj omogočajo spodbujanje uspešnega cikla tehnološkega razvoja in povpraševanja po hitrih širokopasovnih storitvah; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so javna naročila pred začetkom obratovanja v teh sektorjih izjemno pomembna za rešitve, temelječe na raziskavah in razvoju, saj omogočajo spodbujanje uspešnega cikla tehnološkega razvoja in povpraševanja po hitrih širokopasovnih storitvah;

| 27. | meni, da so lahko javna finančna sredstva, namenjena širokopasovnim povezavam, učinkovita spodbuda za povečanje konkurenčnosti evropskih regij, če so usmerjena v razvoj modernih infrastruktur naslednje generacije z visoko zmogljivostjo prenosa na območjih z izjemno slabo povezljivostjo; meni, da bi si ta območja lahko, še posebej če gre za območja z visoko gostoto poselitve in industrijska območja, ob inovativnem in ustvarjalnem potencialu novih storitev, ki bi bile na voljo državljanom in podjetjem, hitro opomogla; |
| --- | --- |

27.

meni, da so lahko javna finančna sredstva, namenjena širokopasovnim povezavam, učinkovita spodbuda za povečanje konkurenčnosti evropskih regij, če so usmerjena v razvoj modernih infrastruktur naslednje generacije z visoko zmogljivostjo prenosa na območjih z izjemno slabo povezljivostjo; meni, da bi si ta območja lahko, še posebej če gre za območja z visoko gostoto poselitve in industrijska območja, ob inovativnem in ustvarjalnem potencialu novih storitev, ki bi bile na voljo državljanom in podjetjem, hitro opomogla;

| 28. | meni, da bo širitev širokopasovnih omrežij, zlasti na podeželskih območjih, olajšala komunikacijo, predvsem ljudem, ki so omejeno gibljivi ali živijo na odročnih območjih, kot tudi izboljšala dostop do storitev in spodbujala razvoj malih in srednjih podjetij na podeželskih območjih ter tako pomagala ustvarjati nova delovna mesta in razvijati nove storitve v teh krajih; |
| --- | --- |

28.

meni, da bo širitev širokopasovnih omrežij, zlasti na podeželskih območjih, olajšala komunikacijo, predvsem ljudem, ki so omejeno gibljivi ali živijo na odročnih območjih, kot tudi izboljšala dostop do storitev in spodbujala razvoj malih in srednjih podjetij na podeželskih območjih ter tako pomagala ustvarjati nova delovna mesta in razvijati nove storitve v teh krajih;

| 29. | obžaluje, da sredstva v višini 1 milijarde EUR iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva, na podlagi katerega naj bi do konca leta 2010 dosegli 100 % pokritost s širokopasovnimi povezavami, niso bila dodeljena in da zato ta cilj ni bil dosežen; poziva Komisijo in države članice, naj namenijo potrebna sredstva za uresničitev cilja, da se doseže 100-odstotna pokritosti s širokopasovnimi povezavami do leta 2013, ob pregledu večletnega finančnega načrta; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da sredstva v višini 1 milijarde EUR iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva, na podlagi katerega naj bi do konca leta 2010 dosegli 100 % pokritost s širokopasovnimi povezavami, niso bila dodeljena in da zato ta cilj ni bil dosežen; poziva Komisijo in države članice, naj namenijo potrebna sredstva za uresničitev cilja, da se doseže 100-odstotna pokritosti s širokopasovnimi povezavami do leta 2013, ob pregledu večletnega finančnega načrta;

| 30. | poudarja, da je nujno potrebno oblikovanje konkurenčnega digitalnega enotnega trga, ki bo utrl pot odprtju notranjega trga za vse državljane EU; poziva k oblikovanju storitve v zvezi z DDV po načelu „vse na enem mestu“ v vseh državah članicah, da bi malim in srednjim podjetjem ter podjetnikom olajšali čezmejno e-trgovino; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je nujno potrebno oblikovanje konkurenčnega digitalnega enotnega trga, ki bo utrl pot odprtju notranjega trga za vse državljane EU; poziva k oblikovanju storitve v zvezi z DDV po načelu „vse na enem mestu“ v vseh državah članicah, da bi malim in srednjim podjetjem ter podjetnikom olajšali čezmejno e-trgovino;

| 31. | vztraja, da bi bilo treba veliko povpraševanje po povezavah, ki hkrati krepi profil spletnega gospodarstva EU, prispeva k omrežni pripravljenosti v EU in odgovarja na družbene spremembe na enotnem trgu, podpreti z ustreznimi sredstvi in močno konkurenčno infrastrukturo, potrebno za izvedbo projekta evropskih širokopasovnih povezav; |
| --- | --- |

31.

vztraja, da bi bilo treba veliko povpraševanje po povezavah, ki hkrati krepi profil spletnega gospodarstva EU, prispeva k omrežni pripravljenosti v EU in odgovarja na družbene spremembe na enotnem trgu, podpreti z ustreznimi sredstvi in močno konkurenčno infrastrukturo, potrebno za izvedbo projekta evropskih širokopasovnih povezav;

| 32. | poudarja, da so širokopasovne storitve bistvenega pomena za konkurenčnost industrije EU in znatno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji in kakovostnim delovnim mestom ter k sodelovanju vseh regij in družbenih skupin v digitalnem življenju v EU; meni, da je uspešno izvajanje „širokopasovnega svežnja“ bistveno za zmanjšanje brezposelnosti, zlasti med mladimi, in sicer z zagotavljanjem pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi, kot predvideva strategija Evropa 2020; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so širokopasovne storitve bistvenega pomena za konkurenčnost industrije EU in znatno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji in kakovostnim delovnim mestom ter k sodelovanju vseh regij in družbenih skupin v digitalnem življenju v EU; meni, da je uspešno izvajanje „širokopasovnega svežnja“ bistveno za zmanjšanje brezposelnosti, zlasti med mladimi, in sicer z zagotavljanjem pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi, kot predvideva strategija Evropa 2020;

| 33. | pozdravlja pobudo Komisije za sklic zbora za digitalne tehnologije junija 2011; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobudo Komisije za sklic zbora za digitalne tehnologije junija 2011;

Spodbujanje naložb in konkurence

| 34. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo ukrepi držav članic in industrijskega sektorja za doseganje širokopasovnega dostopa za vse osredotočali na ukrepe na strani povpraševanja in da ne bodo izkrivljali trga ali nalagali sektorju nepotrebnega bremena; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo ukrepi držav članic in industrijskega sektorja za doseganje širokopasovnega dostopa za vse osredotočali na ukrepe na strani povpraševanja in da ne bodo izkrivljali trga ali nalagali sektorju nepotrebnega bremena;

| 35. | opozarja, da so potencialna tveganja pri gradnji drage infrastrukture za širokopasovno povezavo naslednje generacije visoka, dolge pa so tudi povračilne dobe; poudarja, da regulacija ne bi smela odvračati od naložb v to infrastrukturo, ampak bi morala zagotoviti, da imajo vsi tržni akterji dovolj spodbud za naložbe; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da so potencialna tveganja pri gradnji drage infrastrukture za širokopasovno povezavo naslednje generacije visoka, dolge pa so tudi povračilne dobe; poudarja, da regulacija ne bi smela odvračati od naložb v to infrastrukturo, ampak bi morala zagotoviti, da imajo vsi tržni akterji dovolj spodbud za naložbe;

| 36. | poudarja, da mora stroške naložb v infrastrukturo kriti trg; opozarja pa, da sta okvir državne pomoči za širokopasovno povezavo in usmerjena poraba sredstev Skupnosti, tudi prek Evropske investicijske banke, strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, najverjetneje najnaprednejša dopolnjujoča se načina za pospeševanje uvajanja širokopasovnih povezav, kjer ni verjetno, da bi bila odprta infrastruktura nameščena v razumnem roku; poziva Komisijo, naj v svojem pregledu smernic za državno pomoč za širokopasovne povezave zagotovi trden in trajen okvir, ki bo podprl konkurenco in učinkovite naložbe v odprta omrežja ter omogočil prilagodljivo dodelitev sredstev EU v posameznem programskem obdobju; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora stroške naložb v infrastrukturo kriti trg; opozarja pa, da sta okvir državne pomoči za širokopasovno povezavo in usmerjena poraba sredstev Skupnosti, tudi prek Evropske investicijske banke, strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, najverjetneje najnaprednejša dopolnjujoča se načina za pospeševanje uvajanja širokopasovnih povezav, kjer ni verjetno, da bi bila odprta infrastruktura nameščena v razumnem roku; poziva Komisijo, naj v svojem pregledu smernic za državno pomoč za širokopasovne povezave zagotovi trden in trajen okvir, ki bo podprl konkurenco in učinkovite naložbe v odprta omrežja ter omogočil prilagodljivo dodelitev sredstev EU v posameznem programskem obdobju;

| 37. | podpira vse ukrepe, ki bodo prispevali k zmanjšanju gradbenih stroškov, pri čemer poudarja, da morajo širjenje uporabe spodbujati tudi inovativne storitve; poudarja, da je treba spodbujati nova znanja, veščine in kompetence za zagotavljanje inovativnih storitev in prilagajanje tehnološkim spremembam, ter meni, da morajo naložbe v nova, odprta in konkurenčna omrežja podpirati ukrepi, ki jih sprejmejo lokalni, regionalni in nacionalni organi, da bi zmanjšali stroške; poziva, naj se namenijo javna sredstva (tako nacionalna kot sredstva EU) za razvoj širokopasovne komunikacijske infrastrukture na odmaknjenih, redko poseljenih ali oddaljenih območjih, ki niso dovolj privlačna za ponudnike z vidika razmerja med stroški in koristmi; |
| --- | --- |

37.

podpira vse ukrepe, ki bodo prispevali k zmanjšanju gradbenih stroškov, pri čemer poudarja, da morajo širjenje uporabe spodbujati tudi inovativne storitve; poudarja, da je treba spodbujati nova znanja, veščine in kompetence za zagotavljanje inovativnih storitev in prilagajanje tehnološkim spremembam, ter meni, da morajo naložbe v nova, odprta in konkurenčna omrežja podpirati ukrepi, ki jih sprejmejo lokalni, regionalni in nacionalni organi, da bi zmanjšali stroške; poziva, naj se namenijo javna sredstva (tako nacionalna kot sredstva EU) za razvoj širokopasovne komunikacijske infrastrukture na odmaknjenih, redko poseljenih ali oddaljenih območjih, ki niso dovolj privlačna za ponudnike z vidika razmerja med stroški in koristmi;

| 38. | poudarja potrebo po izboljšanju smernic za naložbe v širokopasovne povezave za lokalne in regionalne organe, tako da bi spodbujale popolno črpanje sredstev iz skladov EU, saj je iz podatkov o odhodkih strukturnih skladov razvidno, da imajo regije težave pri črpanju razpoložljivih sredstev in njihovem usmerjanju v projekte širokopasovnih povezav; meni, da je treba državno pomoč za naložbe v širokopasovne povezave uporabljati tako, da se doseže sinergija s strukturnimi skladi, da bi tako spodbudili lokalno podjetništvo in lokalno gospodarstvo, ustvarili lokalna delovna mesta ter okrepili konkurenco na telekomunikacijskem trgu; meni, da je treba za maksimaliziranje učinka omejenega javnega financiranja, bodisi neposredno držav članic bodisi prek EU, to financiranje jasno osredotočiti na projekte, ki naj bi po pričakovanjih najbolj spodbudili zasebne naložbe za nadaljnje povečanje pokritosti in zmogljivosti; poudarja potrebo po javnih sredstvih ali preferenčnih posojilih v skladu s smernicami Komisije o državni pomoči, ki morajo biti usmerjena v infrastrukturo, ki ustreza zahtevam prihodnosti, je dolgotrajna in odprta ter podpira konkurenčnost in izbiro potrošnikov; |
| --- | --- |

38.

poudarja potrebo po izboljšanju smernic za naložbe v širokopasovne povezave za lokalne in regionalne organe, tako da bi spodbujale popolno črpanje sredstev iz skladov EU, saj je iz podatkov o odhodkih strukturnih skladov razvidno, da imajo regije težave pri črpanju razpoložljivih sredstev in njihovem usmerjanju v projekte širokopasovnih povezav; meni, da je treba državno pomoč za naložbe v širokopasovne povezave uporabljati tako, da se doseže sinergija s strukturnimi skladi, da bi tako spodbudili lokalno podjetništvo in lokalno gospodarstvo, ustvarili lokalna delovna mesta ter okrepili konkurenco na telekomunikacijskem trgu; meni, da je treba za maksimaliziranje učinka omejenega javnega financiranja, bodisi neposredno držav članic bodisi prek EU, to financiranje jasno osredotočiti na projekte, ki naj bi po pričakovanjih najbolj spodbudili zasebne naložbe za nadaljnje povečanje pokritosti in zmogljivosti; poudarja potrebo po javnih sredstvih ali preferenčnih posojilih v skladu s smernicami Komisije o državni pomoči, ki morajo biti usmerjena v infrastrukturo, ki ustreza zahtevam prihodnosti, je dolgotrajna in odprta ter podpira konkurenčnost in izbiro potrošnikov;

| 39. | poudarja, da se ukrepi na tem področju sprejemajo predvsem na lokalni ravni, in podpira prizadevanja Komisije za razvoj in izboljšanje mehanizmov, ki bodo omogočali lokalnim akterjem pridobivanje ustreznih informacij za zmanjševanje stroškov naložb; meni, da za popolno uresničitev širokopasovnih načrtov ni dovolj le sodelovanje med Komisijo in državami članicami, temveč morajo biti v oblikovanje načrtov vključeni tudi regionalni in lokalni organi; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se ukrepi na tem področju sprejemajo predvsem na lokalni ravni, in podpira prizadevanja Komisije za razvoj in izboljšanje mehanizmov, ki bodo omogočali lokalnim akterjem pridobivanje ustreznih informacij za zmanjševanje stroškov naložb; meni, da za popolno uresničitev širokopasovnih načrtov ni dovolj le sodelovanje med Komisijo in državami članicami, temveč morajo biti v oblikovanje načrtov vključeni tudi regionalni in lokalni organi;

| 40. | priznava, da je za spodbujanje naložb in odpravljanje ovir pri naložbah v omrežja naslednje generacije potrebna regulativna varnost, ter spodbuja nacionalne regulativne organe, naj izvajajo politike za spodbujanje konkurence, ki zagotavljajo preglednost in nediskriminatorne prakse na veleprodajnem telekomunikacijskem trgu, kar bi vsem tekmecem omogočilo pravičen dostop do infrastrukture; poziva države članice, naj se uskladijo s telekomunikacijskimi pravili EU, nacionalne regulativne organe pa, naj izvajajo priporočila NGA; poziva Komisijo, naj v regulativni okvir vključi več elementov, ki spodbujajo naložbe, in zagotovi spodbude za uporabo sinergij iz infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

40.

priznava, da je za spodbujanje naložb in odpravljanje ovir pri naložbah v omrežja naslednje generacije potrebna regulativna varnost, ter spodbuja nacionalne regulativne organe, naj izvajajo politike za spodbujanje konkurence, ki zagotavljajo preglednost in nediskriminatorne prakse na veleprodajnem telekomunikacijskem trgu, kar bi vsem tekmecem omogočilo pravičen dostop do infrastrukture; poziva države članice, naj se uskladijo s telekomunikacijskimi pravili EU, nacionalne regulativne organe pa, naj izvajajo priporočila NGA; poziva Komisijo, naj v regulativni okvir vključi več elementov, ki spodbujajo naložbe, in zagotovi spodbude za uporabo sinergij iz infrastrukturnih projektov;

| 41. | poudarja, da so konkurenčni trgi pomembni za dosego cenovno dostopnega širokopasovnega dostopa ter da morajo države članice in nacionalni regulativni organi hitro uveljaviti spremenjen telekomunikacijski okvir EU in priporočilo o NGA; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so konkurenčni trgi pomembni za dosego cenovno dostopnega širokopasovnega dostopa ter da morajo države članice in nacionalni regulativni organi hitro uveljaviti spremenjen telekomunikacijski okvir EU in priporočilo o NGA;

| 42. | poudarja potrebo po jasnih smernicah za države članice, da bi zagotovili, da bodo sredstva pravočasno usmerjena v uresničevanje ključnih ciljev za širokopasovni dostop ob hkratnem upoštevanju stroškovne učinkovitosti in sorazmernosti ukrepov; |
| --- | --- |

42.

poudarja potrebo po jasnih smernicah za države članice, da bi zagotovili, da bodo sredstva pravočasno usmerjena v uresničevanje ključnih ciljev za širokopasovni dostop ob hkratnem upoštevanju stroškovne učinkovitosti in sorazmernosti ukrepov;

| 43. | poziva k oblikovanju naložbam prijaznega okvira za NGA in brezžični (mobilni in satelitski) širokopasovni dostop, ki bi med drugim zagotavljal pravno varnost ter spodbujal naložbe, konkurenčnost in tehnološko nevtralnost, tehnološke odločitve pa prepustil trgu; |
| --- | --- |

43.

poziva k oblikovanju naložbam prijaznega okvira za NGA in brezžični (mobilni in satelitski) širokopasovni dostop, ki bi med drugim zagotavljal pravno varnost ter spodbujal naložbe, konkurenčnost in tehnološko nevtralnost, tehnološke odločitve pa prepustil trgu;

| 44. | poziva države članice, naj zagotovijo nediskriminatorni dostop do gradbenih del in olajšajo dostop do vodov ter s tem znatno znižajo naložbeni prag; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj zagotovijo nediskriminatorni dostop do gradbenih del in olajšajo dostop do vodov ter s tem znatno znižajo naložbeni prag;

| 45. | poziva Komisijo, naj ob podpori držav članic oblikuje seznam nepokritih in slabo pokritih območij; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj ob podpori držav članic oblikuje seznam nepokritih in slabo pokritih območij;

| 46. | ugotavlja, da mora politika EU, da bi okrepila dostopnost do širokopasovnih povezav in njihov sprejem, spodbuditi uporabo učinkovitih ter cenovno dostopnih omrežij, aplikacij, opreme za dostop, storitev in vsebine; spodbuja države članice, naj razvijajo storitve e-uprave, e-demokracije, e-učenja in e-zdravja, ki bodo povečale povpraševanje po širokopasovnih povezavah; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da mora politika EU, da bi okrepila dostopnost do širokopasovnih povezav in njihov sprejem, spodbuditi uporabo učinkovitih ter cenovno dostopnih omrežij, aplikacij, opreme za dostop, storitev in vsebine; spodbuja države članice, naj razvijajo storitve e-uprave, e-demokracije, e-učenja in e-zdravja, ki bodo povečale povpraševanje po širokopasovnih povezavah;

| 47. | poudarja, da mora državna politika na območjih, kjer so tržne sile sposobne zagotoviti konkurenčen širokopasovni dostop, spodbujati naložbe zasebnega sektorja in inovacije tako, da odstrani vse ovire za uvajanje; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da mora državna politika na območjih, kjer so tržne sile sposobne zagotoviti konkurenčen širokopasovni dostop, spodbujati naložbe zasebnega sektorja in inovacije tako, da odstrani vse ovire za uvajanje;

| 48. | podpira sodelovanje Komisije z EIB za izboljšanje razpoložljivosti financiranja za hitra in ultra hitra omrežja ter poudarja, da je treba takšno financiranje usmeriti v projekte odprte infrastrukture, ki podpirajo raznolikost storitev; |
| --- | --- |

48.

podpira sodelovanje Komisije z EIB za izboljšanje razpoložljivosti financiranja za hitra in ultra hitra omrežja ter poudarja, da je treba takšno financiranje usmeriti v projekte odprte infrastrukture, ki podpirajo raznolikost storitev;

| 49. | pozdravlja predlog Komisije, da bi preučili nove finančne vire in inovativne finančne instrumente; zato podpira oblikovanje sistema projektnih obveznic EU, ki bo v sodelovanju z EIB in z jamstvom proračuna EU zapolnil sedanjo vrzel v financiranju, ki je posledica nenaklonjenosti zasebnih vlagateljev in resnih omejitev nacionalnih proračunov; zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi konkretne zakonodajne predloge za vzpostavitev tega nadomestnega vira financiranja za velike infrastrukturne projekte z evropsko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja predlog Komisije, da bi preučili nove finančne vire in inovativne finančne instrumente; zato podpira oblikovanje sistema projektnih obveznic EU, ki bo v sodelovanju z EIB in z jamstvom proračuna EU zapolnil sedanjo vrzel v financiranju, ki je posledica nenaklonjenosti zasebnih vlagateljev in resnih omejitev nacionalnih proračunov; zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi konkretne zakonodajne predloge za vzpostavitev tega nadomestnega vira financiranja za velike infrastrukturne projekte z evropsko dodano vrednostjo;

| 50. | še naprej spodbuja ustrezne naložbe javnega sektorja in organizacijske modele, še zlasti take, ki vključujejo lokalne organe, javno-zasebna partnerstva ter sisteme davčnih spodbud za uvajanje hitrih in ultra hitrih omrežij; poudarja, da je pomembno uskladiti vladne politike na vseh ravneh; |
| --- | --- |

50.

še naprej spodbuja ustrezne naložbe javnega sektorja in organizacijske modele, še zlasti take, ki vključujejo lokalne organe, javno-zasebna partnerstva ter sisteme davčnih spodbud za uvajanje hitrih in ultra hitrih omrežij; poudarja, da je pomembno uskladiti vladne politike na vseh ravneh;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s smernicami Komisije za državno pomoč dosežejo dogovor o evropskem paktu za širitev širokopasovnih povezav, v okviru katerega bi učinkoviteje usklajevali nacionalne in evropske programe financiranja ter zasebne naložbe, usmerjen pa bi bil zlasti na „podeželska območja“ in zagotavljal potrebno usklajevanje s skladnimi kazalniki rezultatov na ravni celotne EU; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s smernicami Komisije za državno pomoč dosežejo dogovor o evropskem paktu za širitev širokopasovnih povezav, v okviru katerega bi učinkoviteje usklajevali nacionalne in evropske programe financiranja ter zasebne naložbe, usmerjen pa bi bil zlasti na „podeželska območja“ in zagotavljal potrebno usklajevanje s skladnimi kazalniki rezultatov na ravni celotne EU;

| 52. | poziva k oblikovanju enotne evropske projektne skupine na visoki ravni, v kateri bi bile zastopane vse zadevne zainteresirane strani, vključno z uporabniki in ponudniki elektronskih omrežij in storitev, nacionalnimi regulativnimi organi ter organom BEREC, ki bi skupaj prispevali k razvijanju prihodnje strategije za infrastrukturo IKT in posebne storitve informacijske družbe; |
| --- | --- |

52.

poziva k oblikovanju enotne evropske projektne skupine na visoki ravni, v kateri bi bile zastopane vse zadevne zainteresirane strani, vključno z uporabniki in ponudniki elektronskih omrežij in storitev, nacionalnimi regulativnimi organi ter organom BEREC, ki bi skupaj prispevali k razvijanju prihodnje strategije za infrastrukturo IKT in posebne storitve informacijske družbe;

| 53. | poziva Komisijo, naj ščiti načela nevtralnosti in odprtosti interneta ter spodbuja sposobnost končnih uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširjajo ter da uporabljajo aplikacije in storitve po svoji izbiri; naroči Komisiji, naj oceni, ali so za izvajanje spremenjenega telekomunikacijskega okvira EU potrebne posebne smernice; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj ščiti načela nevtralnosti in odprtosti interneta ter spodbuja sposobnost končnih uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširjajo ter da uporabljajo aplikacije in storitve po svoji izbiri; naroči Komisiji, naj oceni, ali so za izvajanje spremenjenega telekomunikacijskega okvira EU potrebne posebne smernice;

| 54. | poziva države članice, naj določijo, katere ukrepe je treba sprejeti, da se novim ponudnikom olajša uveljavitev na trgu z namenom spodbujanja konkurenčnega okolja; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj določijo, katere ukrepe je treba sprejeti, da se novim ponudnikom olajša uveljavitev na trgu z namenom spodbujanja konkurenčnega okolja;

| 55. | poudarja, da morajo biti regulativni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice v zvezi z uvedbo funkcionalne ločitve, sprejeti le kot izredni ukrepi po izvedbi analize pričakovanega učinka za regulativni organ ter za podjetje, zlasti za njegovo delovno silo in spodbude za naložbe v omrežje; meni, da morajo o tej oceni učinka razpravljati vse zainteresirane strani, vključno s predstavniki delovne sile; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da morajo biti regulativni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice v zvezi z uvedbo funkcionalne ločitve, sprejeti le kot izredni ukrepi po izvedbi analize pričakovanega učinka za regulativni organ ter za podjetje, zlasti za njegovo delovno silo in spodbude za naložbe v omrežje; meni, da morajo o tej oceni učinka razpravljati vse zainteresirane strani, vključno s predstavniki delovne sile;

Koristi za potrošnike

| 56. | opozarja na načrt Komisije, da pripravi smernice za izračun stroškov in nediskriminacijo, ključni načeli v okviru EU, ter poziva Komisijo, naj podpira konkurenco pri hitrih in ultra hitrih omrežjih ter omogoči vsem upravljavcem pravičen dostop do infrastrukture, da bi tako potrošnikom zagotovili široko izbiro storitev, poštene cene za dostop do omrežja in dostopne cene za potrošnike, ter spodbudila učinkovite naložbe ter hiter prehod na hitra in ultra hitra omrežja; |
| --- | --- |

56.

opozarja na načrt Komisije, da pripravi smernice za izračun stroškov in nediskriminacijo, ključni načeli v okviru EU, ter poziva Komisijo, naj podpira konkurenco pri hitrih in ultra hitrih omrežjih ter omogoči vsem upravljavcem pravičen dostop do infrastrukture, da bi tako potrošnikom zagotovili široko izbiro storitev, poštene cene za dostop do omrežja in dostopne cene za potrošnike, ter spodbudila učinkovite naložbe ter hiter prehod na hitra in ultra hitra omrežja;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo digitalno socialno izključenost in druge ovire, ki nekaterim prebivalcem onemogočajo dostop do spleta, zlasti v skupnostih z nižjimi dohodki in pri invalidih, in naj zahtevajo, da vse ustrezne zainteresirane strani zagotovijo: usposabljanje in javni dostop do širokopasovnih storitev, ekonomska pomoč za nakup širokopasovnih storitev in opreme, spodbude za razvoj tehnologije in vsebin, namenjenih potrebam posameznih uporabnikov; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo digitalno socialno izključenost in druge ovire, ki nekaterim prebivalcem onemogočajo dostop do spleta, zlasti v skupnostih z nižjimi dohodki in pri invalidih, in naj zahtevajo, da vse ustrezne zainteresirane strani zagotovijo: usposabljanje in javni dostop do širokopasovnih storitev, ekonomska pomoč za nakup širokopasovnih storitev in opreme, spodbude za razvoj tehnologije in vsebin, namenjenih potrebam posameznih uporabnikov;

| 58. | poziva Komisijo, naj za zagotovitev uresničljivih interaktivnih storitev in zato, da bi omogočila spremljanje ciljev glede širokopasovnih povezav, določi natančnejše značilnosti širokopasovnega dostopa, vključno s hitrostjo prenosa vsebin s spleta („download“) in na splet („upload“), zamudami, hitrostmi pri končnih uporabnikih, ter značilnosti, ki so potrebne za učinkovito delovanje takih storitev; pozdravlja delo Komisije pri razvijanju metodologije za merjenje pomembnih vidikov dejanske uporabniške izkušnje; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj za zagotovitev uresničljivih interaktivnih storitev in zato, da bi omogočila spremljanje ciljev glede širokopasovnih povezav, določi natančnejše značilnosti širokopasovnega dostopa, vključno s hitrostjo prenosa vsebin s spleta („download“) in na splet („upload“), zamudami, hitrostmi pri končnih uporabnikih, ter značilnosti, ki so potrebne za učinkovito delovanje takih storitev; pozdravlja delo Komisije pri razvijanju metodologije za merjenje pomembnih vidikov dejanske uporabniške izkušnje;

| 59. | poudarja razliko med teoretičnimi hitrostmi omrežja in dejansko izkušnjo uporabnika, saj je izkušnja uporabnika povezana tudi z zmogljivostjo in zasedenostjo spletnega mesta itd.; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organom BEREC izpopolni svoje meritve zagotovljenih hitrosti širokopasovnih povezav in ustrezno prilagodi svoje cilje, organ BEREC pa, naj razvije smernice EU, s čimer se zagotovi, da oglaševane hitrosti širokopasovnih povezav ustrezno izražajo povprečne hitrosti nalaganja ali prenašanja, ki jih lahko uporabniki dejansko pričakujejo, in obsežno obveščanje potrošnikov o ponujenih storitvah, s tem pa tudi preglednost koristi nove tehnologije, spodbujal primerljivost in okrepil konkurenco; poziva organ BEREC, naj zagotovi pošteno oglaševanje običajnih širokopasovnih hitrosti, ki so na voljo potrošnikom, da bi bila zagotovljena preglednost ugodnosti nove tehnologije za prenos vsebin na splet in s spleta; poziva nacionalne regulativne organe, naj ukrepajo zoper ponudnike, ki niso v skladu s priporočili organa BEREC; |
| --- | --- |

59.

poudarja razliko med teoretičnimi hitrostmi omrežja in dejansko izkušnjo uporabnika, saj je izkušnja uporabnika povezana tudi z zmogljivostjo in zasedenostjo spletnega mesta itd.; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organom BEREC izpopolni svoje meritve zagotovljenih hitrosti širokopasovnih povezav in ustrezno prilagodi svoje cilje, organ BEREC pa, naj razvije smernice EU, s čimer se zagotovi, da oglaševane hitrosti širokopasovnih povezav ustrezno izražajo povprečne hitrosti nalaganja ali prenašanja, ki jih lahko uporabniki dejansko pričakujejo, in obsežno obveščanje potrošnikov o ponujenih storitvah, s tem pa tudi preglednost koristi nove tehnologije, spodbujal primerljivost in okrepil konkurenco; poziva organ BEREC, naj zagotovi pošteno oglaševanje običajnih širokopasovnih hitrosti, ki so na voljo potrošnikom, da bi bila zagotovljena preglednost ugodnosti nove tehnologije za prenos vsebin na splet in s spleta; poziva nacionalne regulativne organe, naj ukrepajo zoper ponudnike, ki niso v skladu s priporočili organa BEREC;

| 60. | ponovno opozarja na pomen prihodnjih visokohitrostnih storitev, ki bodo zagotovile energijsko učinkovitost EU, uresničitev ciljev v zvezi z varnostjo in druge komunikacijske zmogljivosti (npr. učinkovite in pametne prevozne sisteme ter komunikacijske sisteme med osebami, med osebo in napravo ter med napravami); |
| --- | --- |

60.

ponovno opozarja na pomen prihodnjih visokohitrostnih storitev, ki bodo zagotovile energijsko učinkovitost EU, uresničitev ciljev v zvezi z varnostjo in druge komunikacijske zmogljivosti (npr. učinkovite in pametne prevozne sisteme ter komunikacijske sisteme med osebami, med osebo in napravo ter med napravami);

| 61. | ugotavlja, da nova optična omrežja v primerjavi z drugo tehnologijo potrošnikom omogočajo visokokakovosten in precej hitrejši dostop; meni, da je smiselno dati prednost izgradnji širokopasovnih povezav iz optičnih vlaken tam, kjer ta dolgoročno pomeni najbolj gospodarno in trajnostno rešitev; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da nova optična omrežja v primerjavi z drugo tehnologijo potrošnikom omogočajo visokokakovosten in precej hitrejši dostop; meni, da je smiselno dati prednost izgradnji širokopasovnih povezav iz optičnih vlaken tam, kjer ta dolgoročno pomeni najbolj gospodarno in trajnostno rešitev;

| 62. | poziva, naj Komisija Parlamentu letno poroča o širokopasovni ponudbi in izbiri, ki je dejansko na voljo uporabnikom v EU, ter o napredku pri izvajanju okvira za elektronsko komunikacijo in priporočila glede dostopovnih omrežij naslednje generacije; |
| --- | --- |

62.

poziva, naj Komisija Parlamentu letno poroča o širokopasovni ponudbi in izbiri, ki je dejansko na voljo uporabnikom v EU, ter o napredku pri izvajanju okvira za elektronsko komunikacijo in priporočila glede dostopovnih omrežij naslednje generacije;

| 63. | poziva Komisijo, naj usklajuje najboljše prakse med državami članicami na področju javno dostopnih brezplačnih hitrih brezžičnih omrežij v javnih prevoznih sredstvih; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj usklajuje najboljše prakse med državami članicami na področju javno dostopnih brezplačnih hitrih brezžičnih omrežij v javnih prevoznih sredstvih;

| 64. | poudarja, da je razvoj novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno s širokopasovnim internetom, odlična priložnost, da se še izboljšata komunikacija in dialog med državljani in institucijami Evropske unije. |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je razvoj novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno s širokopasovnim internetom, odlična priložnost, da se še izboljšata komunikacija in dialog med državljani in institucijami Evropske unije.

| 65. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobnejše ocene učinka za zdravje, ki ga lahko imajo nekatere širokopasovne tehnologije, zlasti sistemi za komunikacijo med osebami, med osebo in napravo ter med napravami; poudarja, da mora EU stalno spremljati in ocenjevati tveganja brezžičnega interneta za zdravje, tako da državljani ne bodo izpostavljeni sevanju, ki škoduje zdravju; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj pripravi podrobnejše ocene učinka za zdravje, ki ga lahko imajo nekatere širokopasovne tehnologije, zlasti sistemi za komunikacijo med osebami, med osebo in napravo ter med napravami; poudarja, da mora EU stalno spremljati in ocenjevati tveganja brezžičnega interneta za zdravje, tako da državljani ne bodo izpostavljeni sevanju, ki škoduje zdravju;

E-pobude: spodbujanje povpraševanja

| 66. | poziva k sprejetju posebnih ukrepov, da bi malim in srednjim podjetjem zagotovili, da bodo lahko v celoti izrabila priložnosti, ki jih na področju e-trgovine in e-naročanja ponujajo širokopasovne povezave; poziva Komisijo, naj izmenjuje najboljše prakse ter kot del digitalne agende preuči možnost oblikovanja specifičnega programa za mala in srednja podjetja ter širokopasovne povezave; |
| --- | --- |

66.

poziva k sprejetju posebnih ukrepov, da bi malim in srednjim podjetjem zagotovili, da bodo lahko v celoti izrabila priložnosti, ki jih na področju e-trgovine in e-naročanja ponujajo širokopasovne povezave; poziva Komisijo, naj izmenjuje najboljše prakse ter kot del digitalne agende preuči možnost oblikovanja specifičnega programa za mala in srednja podjetja ter širokopasovne povezave;

| 67. | poudarja, da je treba za zagotovitev optimalnega vpliva in koristi za družbo skupaj z uvedbo širokopasovnih povezav omogočiti tudi informativne in izobraževalne programe za povečanje osveščenosti o povpraševanju; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je treba za zagotovitev optimalnega vpliva in koristi za družbo skupaj z uvedbo širokopasovnih povezav omogočiti tudi informativne in izobraževalne programe za povečanje osveščenosti o povpraševanju;

| 68. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za odpravo primanjkljajev e-znanj in veščin na vseh ravneh izobraževanja in v okviru vseživljenjskega učenja za vse državljane, s posebnim poudarkom na osebah s slabim znanjem in veščinami o informacijskih tehnologijah; poudarja, da so naložbe v širokopasovne povezave v EU lahko uspešne le, če so tehnične naložbe usklajene z naložbami v znanja in veščine na področju informacijske tehnologije državljanov; poudarja vlogo novih tehnologij v izobraževanju in opozarja, da je tehnološka pismenost odslej ne samo cilj, ampak tudi bistveno orodje za uresničitev vseživljenjskega učenja in socialne kohezije; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za odpravo primanjkljajev e-znanj in veščin na vseh ravneh izobraževanja in v okviru vseživljenjskega učenja za vse državljane, s posebnim poudarkom na osebah s slabim znanjem in veščinami o informacijskih tehnologijah; poudarja, da so naložbe v širokopasovne povezave v EU lahko uspešne le, če so tehnične naložbe usklajene z naložbami v znanja in veščine na področju informacijske tehnologije državljanov; poudarja vlogo novih tehnologij v izobraževanju in opozarja, da je tehnološka pismenost odslej ne samo cilj, ampak tudi bistveno orodje za uresničitev vseživljenjskega učenja in socialne kohezije;

| 69. | poziva države članice in industrijo, naj ljudem omogočijo razvoj novih znanj in veščin s celovitimi programi prekvalifikacije in usposabljanja ter naj tehnološke spremembe pospremijo z aktivnimi politikami trga dela; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice in industrijo, naj ljudem omogočijo razvoj novih znanj in veščin s celovitimi programi prekvalifikacije in usposabljanja ter naj tehnološke spremembe pospremijo z aktivnimi politikami trga dela;

| 70. | poziva države članice, naj bodo pozorne na priporočila Komisije iz njenega akcijskega načrta o e-upravi z uporabo e-naročanja in sprejmejo odprto strategijo za dostop do podatkov javnega sektorja, spodbujajo elektronsko identiteto ter zagotovijo vseevropsko in svetovno medobratovalnost podpisa; opozarja, da bi morali biti vsi ukrepi usmerjeni v poenostavitev stikov z javno upravo v upravnih postopkih; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, naj bodo pozorne na priporočila Komisije iz njenega akcijskega načrta o e-upravi z uporabo e-naročanja in sprejmejo odprto strategijo za dostop do podatkov javnega sektorja, spodbujajo elektronsko identiteto ter zagotovijo vseevropsko in svetovno medobratovalnost podpisa; opozarja, da bi morali biti vsi ukrepi usmerjeni v poenostavitev stikov z javno upravo v upravnih postopkih;

| 71. | poziva Komisijo, naj pospeši postopke javnega naročanja z uporabo spletnih virov in elektronskih računov (pobuda za e-račune); |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj pospeši postopke javnega naročanja z uporabo spletnih virov in elektronskih računov (pobuda za e-račune);

| 72. | podpira pobude, kot so e-zdravje in vseevropska infrastruktura za zdravstvene podatke, da bi povečali neodvisnost bolnikov in kakovost njihovega življenja; meni, da bi morale biti takšne storitve glede na staranje prebivalstva EU dostopne kjer koli in kadar koli, tudi prek mobilnih naprav, predvsem pa bi morale biti cenovno dostopne; meni, da je za vzpostavitev vseevropske infrastrukture za zdravstvene podatke v zdravstvenem sistemu, usmerjenem v bolnika, treba izvesti naslednje ukrepe:






  — | izvajati vseevropske sporazume med zdravstvenimi organi EU v zvezi s standardi, ki bodo omogočali integriran dostop do pomembnih informacij v evropski infrastrukturi za zdravstvene podatke, sodelovati morajo organi na vseh ravneh, tj. na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

72.

podpira pobude, kot so e-zdravje in vseevropska infrastruktura za zdravstvene podatke, da bi povečali neodvisnost bolnikov in kakovost njihovega življenja; meni, da bi morale biti takšne storitve glede na staranje prebivalstva EU dostopne kjer koli in kadar koli, tudi prek mobilnih naprav, predvsem pa bi morale biti cenovno dostopne; meni, da je za vzpostavitev vseevropske infrastrukture za zdravstvene podatke v zdravstvenem sistemu, usmerjenem v bolnika, treba izvesti naslednje ukrepe:

—

izvajati vseevropske sporazume med zdravstvenimi organi EU v zvezi s standardi, ki bodo omogočali integriran dostop do pomembnih informacij v evropski infrastrukturi za zdravstvene podatke, sodelovati morajo organi na vseh ravneh, tj. na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU;

| — | vzpostaviti evropsko infrastrukturo za zdravstvene podatke; za kar bodo potrebna obsežna razvojna prizadevanja, namenjena povezovanju informacij, ki se hranijo na različnih mestih, ter izvajati osnovne, v bolnika usmerjene storitve, ki bi podprle bolnike z zagotavljanjem dovoljenj za zdravljenje in plačilo, kadar in kjer koli; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti evropsko infrastrukturo za zdravstvene podatke; za kar bodo potrebna obsežna razvojna prizadevanja, namenjena povezovanju informacij, ki se hranijo na različnih mestih, ter izvajati osnovne, v bolnika usmerjene storitve, ki bi podprle bolnike z zagotavljanjem dovoljenj za zdravljenje in plačilo, kadar in kjer koli;

| 73. | podpira inovativne širokopasovne storitve, usmerjene v pomorski sektor, ter pozdravlja razprave med Komisijo in državami članicami o novi pobudi za e-pomorstvo, ki bi nadgradila projekt SafeSeaNet in bila, kot je načrtovano, namenjena tudi obravnavi informacij, povezanih z logistiko, carino, nadzorom meja, okoljem, ribolovnimi dejavnostmi in komunikacijami, ter vprašanj glede varnosti in zaščite; |
| --- | --- |

73.

podpira inovativne širokopasovne storitve, usmerjene v pomorski sektor, ter pozdravlja razprave med Komisijo in državami članicami o novi pobudi za e-pomorstvo, ki bi nadgradila projekt SafeSeaNet in bila, kot je načrtovano, namenjena tudi obravnavi informacij, povezanih z logistiko, carino, nadzorom meja, okoljem, ribolovnimi dejavnostmi in komunikacijami, ter vprašanj glede varnosti in zaščite;

| 74. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo najnovejše generacije satelitov kot inovativno uporabo širokopasovne komunikacije pri projektih z evropsko dodano vrednostjo, vključno z nadaljnjo uporabo Univerzalnega pomorskega sistema za varnost in stisko na morju ter nove generacije širokopasovnega svetovnega omrežja (BGAN) in pomorskih storitev FleetBroadband; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo najnovejše generacije satelitov kot inovativno uporabo širokopasovne komunikacije pri projektih z evropsko dodano vrednostjo, vključno z nadaljnjo uporabo Univerzalnega pomorskega sistema za varnost in stisko na morju ter nove generacije širokopasovnega svetovnega omrežja (BGAN) in pomorskih storitev FleetBroadband;

| 75. | poudarja potrebo po povezavi digitalne agende z zagotavljanjem novih storitev, ki ustvarjajo rast, kot so e-trgovina, e-zdravje, e-učenje in e-bančništvo; |
| --- | --- |

75.

poudarja potrebo po povezavi digitalne agende z zagotavljanjem novih storitev, ki ustvarjajo rast, kot so e-trgovina, e-zdravje, e-učenje in e-bančništvo;

| 76. | poudarja pomen trdnega okvira za zagotavljanje zasebnosti v EU ter pozdravlja potekajoči pregled direktive o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomen trdnega okvira za zagotavljanje zasebnosti v EU ter pozdravlja potekajoči pregled direktive o varstvu osebnih podatkov;

*

* *

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

77.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 35

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0220.

(3)  UL C 235, 30.9.2009, str. 7.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0207.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 45.

(6)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 206.

(7)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 60.

(8)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 87.

(9)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 364.

(10)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 133.

(11)  UL C 133 E, 8.6.2006, str. 140.

(12)  UL C 104, 14.4.1999, str. 128.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/101 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/101

---

Sreda, 6. julij 2011Varstvo osebnih podatkov v Evropski uniji

P7_TA(2011)0323

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (2011/2025(INI))

2013/C 33 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju EU, zlasti člena 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju EU, zlasti člena 16,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, in Evropske konvencije za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 8 o zaščiti zasebnega in družinskega življenja in člena 13 o učinkovitem pravnem sredstvu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, in Evropske konvencije za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 8 o zaščiti zasebnega in družinskega življenja in člena 13 o učinkovitem pravnem sredstvu;

| — | ob upoštevanju 95/46/ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 95/46/ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (4),

| — | ob upoštevanju Konvencije 108 Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki jo nadalje razvija Direktiva 95/46/ES in njen dodatni protokol z dne 8. novembra 2001 v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov, ter priporočil Odbora ministrov državam članicam, zlasti priporočila št. R (87) 15, ki določa uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju, in priporočila CM/Rec. (2010)13 o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov pri profiliranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije 108 Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki jo nadalje razvija Direktiva 95/46/ES in njen dodatni protokol z dne 8. novembra 2001 v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov, ter priporočil Odbora ministrov državam članicam, zlasti priporočila št. R (87) 15, ki določa uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju, in priporočila CM/Rec. (2010)13 o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov pri profiliranju,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel za ureditev računalniških datotek o osebnih podatkih, kot jih je določila Generalna skupščina Združenih narodov leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel za ureditev računalniških datotek o osebnih podatkih, kot jih je določila Generalna skupščina Združenih narodov leta 1990,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (KOM(2010)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (KOM(2010)0609),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o sporočilu Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o sporočilu Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (5),

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 14. januarja 2011 o sporočilu Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 14. januarja 2011 o sporočilu Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“,

| — | ob upoštevanju skupnega prispevka delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva podatkov z naslovom „Prihodnost zasebnosti“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega prispevka delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje k posvetovanju Evropske komisije o pravnem okviru za temeljno pravico do varstva podatkov z naslovom „Prihodnost zasebnosti“ (6),

| — | ob upoštevanju mnenja 8/2010 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o pravu, ki se uporablja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 8/2010 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o pravu, ki se uporablja (7),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o varstvu podatkov in svoje resolucije o stockholmskem programu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o varstvu podatkov in svoje resolucije o stockholmskem programu (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0244/2011),

| A. | ker direktiva o varstvu podatkov (95/46/ES) in direktiva EU o telekomunikacijskem svežnju (2009/140/ES) omogočata prost pretok osebnih podatkov na notranjem trgu, |
| --- | --- |

A.

ker direktiva o varstvu podatkov (95/46/ES) in direktiva EU o telekomunikacijskem svežnju (2009/140/ES) omogočata prost pretok osebnih podatkov na notranjem trgu,

| B. | ker je zakonodaja o varstvu podatkov v EU, državah članicah in drugih državah oblikovala pravno tradicijo, ki jo je treba ohranjati in še naprej razvijati, |
| --- | --- |

B.

ker je zakonodaja o varstvu podatkov v EU, državah članicah in drugih državah oblikovala pravno tradicijo, ki jo je treba ohranjati in še naprej razvijati,

| C. | ker ostajajo temeljna načela Direktive 95/46/EC o varstvu podatkov veljavna, vendar so bili ugotovljeni različni pristopi pri izvrševanju in zagotavljanju spoštovanja te direktive v državah članicah; ker si mora EU po temeljiti oceni učinka ustvariti celovit, dosleden in sodoben okvir na visoki ravni, ki bo lahko učinkovito varoval temeljne pravice posameznikov, zlasti pravico do zasebnosti, pri obdelovanju osebnih podatkov posameznikov znotraj in onkraj EU, da bi se lahko spopadli s številnimi izzivi, s katerimi se srečuje varstvo podatkov, kot so na primer izzivi, ki jih povzročajo globalizacija, tehnološki napredek, povečana spletna dejavnost, uporaba za vse večje število dejavnosti in skrb za varnost (npr. boj proti terorizmu); ker lahko tak okvir za varstvo podatkov poveča pravno varnost, ohranja upravno breme na najmanjši možni stopnji, ustvarja enotne pogoje za gospodarske subjekte, spodbudi delovanje digitalnega enotnega trga in poveča zaupanje v ravnanje upravljavcev podatkov in organov, ki skrbijo za spoštovanje zakonodaje, |
| --- | --- |

C.

ker ostajajo temeljna načela Direktive 95/46/EC o varstvu podatkov veljavna, vendar so bili ugotovljeni različni pristopi pri izvrševanju in zagotavljanju spoštovanja te direktive v državah članicah; ker si mora EU po temeljiti oceni učinka ustvariti celovit, dosleden in sodoben okvir na visoki ravni, ki bo lahko učinkovito varoval temeljne pravice posameznikov, zlasti pravico do zasebnosti, pri obdelovanju osebnih podatkov posameznikov znotraj in onkraj EU, da bi se lahko spopadli s številnimi izzivi, s katerimi se srečuje varstvo podatkov, kot so na primer izzivi, ki jih povzročajo globalizacija, tehnološki napredek, povečana spletna dejavnost, uporaba za vse večje število dejavnosti in skrb za varnost (npr. boj proti terorizmu); ker lahko tak okvir za varstvo podatkov poveča pravno varnost, ohranja upravno breme na najmanjši možni stopnji, ustvarja enotne pogoje za gospodarske subjekte, spodbudi delovanje digitalnega enotnega trga in poveča zaupanje v ravnanje upravljavcev podatkov in organov, ki skrbijo za spoštovanje zakonodaje,

| D. | ker kršitve določb o varstvu podatkov lahko pomenijo tako resno nevarnost za temeljne pravice posameznika in za vrednote držav članic, da morajo Unija in države članice sprejeti učinkovite ukrepe zoper take kršitve; ker te kršitve vodijo v pomanjkanje zaupanja državljanov, zaradi česar bo oslabljen učinek ustrezne uporabe novih tehnologij, in ker bi bilo zato treba napačno uporabo in zlorabo osebnih podatkov kaznovati s primernimi, strogimi in odvračilnimi sankcijami, vključno s kazenskimi sankcijami; |
| --- | --- |

D.

ker kršitve določb o varstvu podatkov lahko pomenijo tako resno nevarnost za temeljne pravice posameznika in za vrednote držav članic, da morajo Unija in države članice sprejeti učinkovite ukrepe zoper take kršitve; ker te kršitve vodijo v pomanjkanje zaupanja državljanov, zaradi česar bo oslabljen učinek ustrezne uporabe novih tehnologij, in ker bi bilo zato treba napačno uporabo in zlorabo osebnih podatkov kaznovati s primernimi, strogimi in odvračilnimi sankcijami, vključno s kazenskimi sankcijami;

| E. | ker je treba pri zagotavljanju temeljne pravice do varstva osebnih podatkov v celoti upoštevati druge pomembne temeljne pravice iz Listine in druge cilje iz pogodb EU, kot sta pravica do svobode izražanja in obveščanja ter načelo preglednosti, |
| --- | --- |

E.

ker je treba pri zagotavljanju temeljne pravice do varstva osebnih podatkov v celoti upoštevati druge pomembne temeljne pravice iz Listine in druge cilje iz pogodb EU, kot sta pravica do svobode izražanja in obveščanja ter načelo preglednosti,

| F. | ker nova pravna podlaga, ki jo določa člen 16 PDEU, in priznavanje pravice do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine EU o temeljnih pravicah ter do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine kot samostojnih pravic v celoti zahtevata in podpirata celovit pristop k varstvu podatkov na vseh področjih obdelave osebnih podatkov, vključno pri policijskem in pravosodnem sodelovanjem v kazenskih zahtevah, pri skupni zunanji in varnostni politiki, brez poseganja v posebna pravila iz člena 39 PEU, ter na področju obdelave podatkov v institucijah in organih EU, |
| --- | --- |

F.

ker nova pravna podlaga, ki jo določa člen 16 PDEU, in priznavanje pravice do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine EU o temeljnih pravicah ter do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine kot samostojnih pravic v celoti zahtevata in podpirata celovit pristop k varstvu podatkov na vseh področjih obdelave osebnih podatkov, vključno pri policijskem in pravosodnem sodelovanjem v kazenskih zahtevah, pri skupni zunanji in varnostni politiki, brez poseganja v posebna pravila iz člena 39 PEU, ter na področju obdelave podatkov v institucijah in organih EU,

| G. | ker je izjemno pomembno, da se pri obravnavi zakonodajnih rešitev upošteva vrsta ključnih dejavnikov, natančneje učinkovita zaščita, zagotovljena v vseh okoliščinah in neodvisno od političnih teženj v določenem časovnem obdobju; ker mora ostati okvir dolgotrajno stabilen, omejitve glede uveljavljanja te pravice pa morajo biti po potrebi uporabljene izjemoma, v skladu z zakonom, nujno potrebne in sorazmerne, ter ne smejo nikdar vplivati na bistvene prvine same pravice, |
| --- | --- |

G.

ker je izjemno pomembno, da se pri obravnavi zakonodajnih rešitev upošteva vrsta ključnih dejavnikov, natančneje učinkovita zaščita, zagotovljena v vseh okoliščinah in neodvisno od političnih teženj v določenem časovnem obdobju; ker mora ostati okvir dolgotrajno stabilen, omejitve glede uveljavljanja te pravice pa morajo biti po potrebi uporabljene izjemoma, v skladu z zakonom, nujno potrebne in sorazmerne, ter ne smejo nikdar vplivati na bistvene prvine same pravice,

| H. | ker so se zbiranje, analiza, izmenjava in zloraba podatkov ter tveganje profiliranja, ki jih omogoča tehnični napredek, razmahnili kot še nikoli doslej in so zato potrebna stroga pravila o varstvu podatkov, kot so denimo pravo, ki se uporablja, in opredelitev odgovornosti vseh zainteresiranih strani v zvezi z izvrševanjem zakonodaje EU o varstvu podatkov; ker se vedno pogosteje uporabljajo kartice zvestobe (klubske kartice, kartice popustov oziroma kartice ugodnosti) podjetij in trgovin, ki se uporabljajo ali bi se lahko uporabljale za pripravo profilov strank; |
| --- | --- |

H.

ker so se zbiranje, analiza, izmenjava in zloraba podatkov ter tveganje profiliranja, ki jih omogoča tehnični napredek, razmahnili kot še nikoli doslej in so zato potrebna stroga pravila o varstvu podatkov, kot so denimo pravo, ki se uporablja, in opredelitev odgovornosti vseh zainteresiranih strani v zvezi z izvrševanjem zakonodaje EU o varstvu podatkov; ker se vedno pogosteje uporabljajo kartice zvestobe (klubske kartice, kartice popustov oziroma kartice ugodnosti) podjetij in trgovin, ki se uporabljajo ali bi se lahko uporabljale za pripravo profilov strank;

| I. | ker državljani na spletu ne kupujejo enako varno kot zunaj spleta, to pa zaradi strahu pred krajo identitete in premajhne preglednosti nad tem, kako bodo njihovi osebni podatki obdelani in uporabljeni; |
| --- | --- |

I.

ker državljani na spletu ne kupujejo enako varno kot zunaj spleta, to pa zaradi strahu pred krajo identitete in premajhne preglednosti nad tem, kako bodo njihovi osebni podatki obdelani in uporabljeni;

| J. | ker tehnologija vse bolj omogoča ustvarjanje, pošiljanje, obdelovanje in hrambo osebnih podatkov kadarkoli in kjerkoli v veliko različnih oblikah in ker je v tem okviru izredno pomembno, da osebe, na katere se podatki nanašajo, ohranijo učinkovit nadzor nad lastnimi podatki, |
| --- | --- |

J.

ker tehnologija vse bolj omogoča ustvarjanje, pošiljanje, obdelovanje in hrambo osebnih podatkov kadarkoli in kjerkoli v veliko različnih oblikah in ker je v tem okviru izredno pomembno, da osebe, na katere se podatki nanašajo, ohranijo učinkovit nadzor nad lastnimi podatki,

| K. | ker temeljni pravici do varstva podatkov in do zasebnosti vključujeta zaščito oseb pred tem, da bi jih nadzorovali in njihove podatke zlorabljali zasebni subjekti in sama država, |
| --- | --- |

K.

ker temeljni pravici do varstva podatkov in do zasebnosti vključujeta zaščito oseb pred tem, da bi jih nadzorovali in njihove podatke zlorabljali zasebni subjekti in sama država,

| L. | ker je zasebnost in varnost mogoče zagotoviti, obe pa sta ključnega pomena za državljane, da se ni potrebno odločati med svobodo in varnostjo, |
| --- | --- |

L.

ker je zasebnost in varnost mogoče zagotoviti, obe pa sta ključnega pomena za državljane, da se ni potrebno odločati med svobodo in varnostjo,

| M. | ker otroci potrebujejo posebno varstvo, saj se mogoče manj zavedajo nevarnosti, posledic, zaščitnih ukrepov in pravic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov; ker mladi razkrivajo svoje osebne podatke v socialnih omrežjih, ki se hitro širijo po internetu, |
| --- | --- |

M.

ker otroci potrebujejo posebno varstvo, saj se mogoče manj zavedajo nevarnosti, posledic, zaščitnih ukrepov in pravic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov; ker mladi razkrivajo svoje osebne podatke v socialnih omrežjih, ki se hitro širijo po internetu,

| N. | ker osebe, na katere se podatki nanašajo, in nacionalni organi za varstvo podatkov lahko učinkovito izvajajo nadzor le, če je ravnanje upravljavcev podatkov pregledno; |
| --- | --- |

N.

ker osebe, na katere se podatki nanašajo, in nacionalni organi za varstvo podatkov lahko učinkovito izvajajo nadzor le, če je ravnanje upravljavcev podatkov pregledno;

| O. | ker vsi upravljavci podatkov ne delujejo v okviru spletnih podjetij, zato morajo nova pravila o varstvu podatkov pokrivati spletno in nespletno okolje, hkrati pa upoštevati morebitne razlike med njima, |
| --- | --- |

O.

ker vsi upravljavci podatkov ne delujejo v okviru spletnih podjetij, zato morajo nova pravila o varstvu podatkov pokrivati spletno in nespletno okolje, hkrati pa upoštevati morebitne razlike med njima,

| P. | ker morajo nacionalni organi za varstvo podatkov v 27 državah članicah upoštevati pravila, ki se med seboj zelo razlikujejo, zlasti v zvezi z njihovim statusom, sredstvi in pristojnostmi; |
| --- | --- |

P.

ker morajo nacionalni organi za varstvo podatkov v 27 državah članicah upoštevati pravila, ki se med seboj zelo razlikujejo, zlasti v zvezi z njihovim statusom, sredstvi in pristojnostmi;

| Q. | ker je čvrsta evropska in mednarodna ureditev varstva podatkov temelj za čezmejni pretok osebnih podatkov in ker sedanje razlike v zakonodaji s področja varstva podatkov in njenem izvrševanju vplivajo na zaščito temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, pravno varnost in jasnost v pogodbenih razmerjih, razvoj e-trgovine in e-podjetništva, zaupanje potrošnikov v sistem, čezmejne transakcije, svetovno gospodarstvo in enotni evropski trg; ker je v tem okviru izmenjava podatkov pomembna za omogočanje in zagotavljanje javne varnosti na nacionalni in mednarodni ravni; ker so potreba, sorazmernost, omejitev namena, pregled in primernost nujni pogoji za izmenjavo; |
| --- | --- |

Q.

ker je čvrsta evropska in mednarodna ureditev varstva podatkov temelj za čezmejni pretok osebnih podatkov in ker sedanje razlike v zakonodaji s področja varstva podatkov in njenem izvrševanju vplivajo na zaščito temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, pravno varnost in jasnost v pogodbenih razmerjih, razvoj e-trgovine in e-podjetništva, zaupanje potrošnikov v sistem, čezmejne transakcije, svetovno gospodarstvo in enotni evropski trg; ker je v tem okviru izmenjava podatkov pomembna za omogočanje in zagotavljanje javne varnosti na nacionalni in mednarodni ravni; ker so potreba, sorazmernost, omejitev namena, pregled in primernost nujni pogoji za izmenjavo;

| R. | ker so veljavna pravila in pogoji, ki urejajo prenos podatkov iz EU v tretje države, privedli do različnih pristopov in praks v različnih državah članicah; ker je izredno pomembno, da se pravice osebe, na katere se podatki nanašajo, v celoti spoštujejo v tretji državi, kamor se osebni podatki prenesejo in kjer se obdelujejo, |
| --- | --- |

R.

ker so veljavna pravila in pogoji, ki urejajo prenos podatkov iz EU v tretje države, privedli do različnih pristopov in praks v različnih državah članicah; ker je izredno pomembno, da se pravice osebe, na katere se podatki nanašajo, v celoti spoštujejo v tretji državi, kamor se osebni podatki prenesejo in kjer se obdelujejo,

Polno izvajanje celovitega pristopa

| 1. | odločno pozdravlja in podpira sporočilo Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“, tudi ker se osredotoča na krepitev obstoječih in pripravo novih načel in mehanizmov ter zagotavljanje usklajenega delovanja in visokih standardov varstva podatkov v novih strukturah, ki obstajajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (člen 16 PDEU) in zdaj zavezujoča Listina o temeljnih pravicah, zlasti njen člen 8; |
| --- | --- |

1.

odločno pozdravlja in podpira sporočilo Komisije z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“, tudi ker se osredotoča na krepitev obstoječih in pripravo novih načel in mehanizmov ter zagotavljanje usklajenega delovanja in visokih standardov varstva podatkov v novih strukturah, ki obstajajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (člen 16 PDEU) in zdaj zavezujoča Listina o temeljnih pravicah, zlasti njen člen 8;

| 2. | poudarja, da so standardi in načela iz Direktive 95/46/ES odlično izhodišče in bi jih bilo treba razdelati, razširiti in izvrševati naprej kot del sodobnega prava o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so standardi in načela iz Direktive 95/46/ES odlično izhodišče in bi jih bilo treba razdelati, razširiti in izvrševati naprej kot del sodobnega prava o varstvu podatkov;

| 3. | poudarja pomen člena 9 Direktive 95/46/ES, ki države članice zavezuje, da določijo izvzetje od pravil o varstvu podatkov, kadar se osebni podatki uporabljajo le v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo te izjeme ohranile in da se bo v skladu z novimi predpisi na vso moč prizadevalo oceniti potrebo po nadaljnjem razvoju teh izjem, da se zaščiti svoboda tiska; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen člena 9 Direktive 95/46/ES, ki države članice zavezuje, da določijo izvzetje od pravil o varstvu podatkov, kadar se osebni podatki uporabljajo le v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo te izjeme ohranile in da se bo v skladu z novimi predpisi na vso moč prizadevalo oceniti potrebo po nadaljnjem razvoju teh izjem, da se zaščiti svoboda tiska;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba tehnološko nevtralni pristop iz Direktive 95/46/ES ohraniti kot načelo pri oblikovanju novega okvira; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba tehnološko nevtralni pristop iz Direktive 95/46/ES ohraniti kot načelo pri oblikovanju novega okvira;

| 5. | priznava, da je tehnološki razvoj na eni strani ustvaril nove grožnje za varstvo osebnih pravic, na drugi pa tudi privedel do velikega porasta uporabe informacijskih tehnologij za vsakodnevne in ponavadi neškodljive namene, ter da ta razvoj pomeni, da je potrebna temeljita presoja veljavnih pravil o varstvu podatkov, s katero bi zagotovili, da pravila (i) še vedno zagotavljajo visoko raven varnosti, (ii) še omogočajo pravično ravnotežje med pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do svobode izražanja in obveščanja in (iii) po nepotrebnem ne ovirajo vsakodnevne obdelave osebnih podatkov, ki je običajno neškodljiva; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je tehnološki razvoj na eni strani ustvaril nove grožnje za varstvo osebnih pravic, na drugi pa tudi privedel do velikega porasta uporabe informacijskih tehnologij za vsakodnevne in ponavadi neškodljive namene, ter da ta razvoj pomeni, da je potrebna temeljita presoja veljavnih pravil o varstvu podatkov, s katero bi zagotovili, da pravila (i) še vedno zagotavljajo visoko raven varnosti, (ii) še omogočajo pravično ravnotežje med pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do svobode izražanja in obveščanja in (iii) po nepotrebnem ne ovirajo vsakodnevne obdelave osebnih podatkov, ki je običajno neškodljiva;

| 6. | meni, da je nujna razširitev uporabe splošnih predpisov o varstvu podatkov na področje policijskega in pravosodnega sodelovanja, vključno z obdelavo na domači ravni, pri čemer je treba zlasti upoštevati trend sistematične ponovne uporabe osebnih podatkov iz zasebnega sektorja za namen kazenskega pregona, pri tem pa, če je nujno potrebno in sorazmerno v demokratični družbi, omogočiti skrbno prilagojene in usklajene omejitve za določene pravice do varstva podatkov posameznika; |
| --- | --- |

6.

meni, da je nujna razširitev uporabe splošnih predpisov o varstvu podatkov na področje policijskega in pravosodnega sodelovanja, vključno z obdelavo na domači ravni, pri čemer je treba zlasti upoštevati trend sistematične ponovne uporabe osebnih podatkov iz zasebnega sektorja za namen kazenskega pregona, pri tem pa, če je nujno potrebno in sorazmerno v demokratični družbi, omogočiti skrbno prilagojene in usklajene omejitve za določene pravice do varstva podatkov posameznika;

| 7. | poudarja, da je treba v področje uporabe novega okvira vključiti obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih Evropske unije, ki jo ureja Uredba (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba v področje uporabe novega okvira vključiti obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih Evropske unije, ki jo ureja Uredba (ES) št. 45/2001;

| 8. | priznava, da so za nekatere sektorje morda potrebni dodatni, okrepljeni ukrepi, da se določi, kako osnovna načela, določena v obsežnem okviru, veljajo za posamične sektorske dejavnosti in obdelavo podatkov, kot v primeru direktive o e-zasebnosti, vendar vztraja, da ta posebna pravila za sektorje nikakor ne bi smela zniževati ravni varstva, ki jo zagotavlja okvirna zakonodaja, pač pa bi morala strogo opredeliti izjemna, nujna, upravičena in skrbno prilagojena odstopanja od splošnih načel glede varstva podatkov; |
| --- | --- |

8.

priznava, da so za nekatere sektorje morda potrebni dodatni, okrepljeni ukrepi, da se določi, kako osnovna načela, določena v obsežnem okviru, veljajo za posamične sektorske dejavnosti in obdelavo podatkov, kot v primeru direktive o e-zasebnosti, vendar vztraja, da ta posebna pravila za sektorje nikakor ne bi smela zniževati ravni varstva, ki jo zagotavlja okvirna zakonodaja, pač pa bi morala strogo opredeliti izjemna, nujna, upravičena in skrbno prilagojena odstopanja od splošnih načel glede varstva podatkov;

| 9. | poziva Komisijo naj zagotovi, da bo sedanja revizija zakonodaje EU o varstvu podatkov zagotavljala:






  — | polno uskladitev na najvišji ravni, ki bo zagotavljala pravno varnost in enotno visoko raven varstva posameznikov v vseh okoliščinah, |
| --- | --- | --- |

9.

poziva Komisijo naj zagotovi, da bo sedanja revizija zakonodaje EU o varstvu podatkov zagotavljala:

—

polno uskladitev na najvišji ravni, ki bo zagotavljala pravno varnost in enotno visoko raven varstva posameznikov v vseh okoliščinah,

| — | nadaljnjo pojasnitev pravil o pravu, ki se uporablja, da bi posameznikom zagotovili enako raven varstva ne glede na zemljepisno lokacijo upravljavca podatkov, tudi takrat, ko organi ali sodišče izvršujejo predpise o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

nadaljnjo pojasnitev pravil o pravu, ki se uporablja, da bi posameznikom zagotovili enako raven varstva ne glede na zemljepisno lokacijo upravljavca podatkov, tudi takrat, ko organi ali sodišče izvršujejo predpise o varstvu podatkov;

| 10. | meni, da bi morala revidirana ureditev varstva podatkov medtem ko celovito izvršuje pravico do zasebnosti in varstva podatkov, ohraniti birokratsko in finančno breme na najnižji ravni in ponuditi instrumente, ki bi omogočili, da bi konglomerate, ki štejejo kot posamezne enote, kot take tudi obravnavali, in ne kot množice posameznih podjetij; spodbuja Komisijo, naj izvede oceno učinka in skrbno oceni stroške novih ukrepov; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala revidirana ureditev varstva podatkov medtem ko celovito izvršuje pravico do zasebnosti in varstva podatkov, ohraniti birokratsko in finančno breme na najnižji ravni in ponuditi instrumente, ki bi omogočili, da bi konglomerate, ki štejejo kot posamezne enote, kot take tudi obravnavali, in ne kot množice posameznih podjetij; spodbuja Komisijo, naj izvede oceno učinka in skrbno oceni stroške novih ukrepov;

Krepitev pravic posameznikov

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi obstoječa načela in prvine, določene z direktivo 95/46/ES, kot so preglednost, zmanjšanje količine podatkov in omejitev namena, načelo zavestne, predhodne in izrecne privolitve, načelo obveščanja o kršitvi varnosti podatkov in pravice osebe, na katero se podatki nanašajo, ter izboljša njihovo izvajanje v državah članicah, zlasti glede spletnega okolja; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj okrepi obstoječa načela in prvine, določene z direktivo 95/46/ES, kot so preglednost, zmanjšanje količine podatkov in omejitev namena, načelo zavestne, predhodne in izrecne privolitve, načelo obveščanja o kršitvi varnosti podatkov in pravice osebe, na katero se podatki nanašajo, ter izboljša njihovo izvajanje v državah članicah, zlasti glede spletnega okolja;

| 12. | poudarja dejstvo, da bi se morala privolitev šteti za veljavno zgolj kadar je nedvoumna, zavestna, prostovoljna, določna in izrecna ter da je treba uvesti ustrezne mehanizme za beleženje uporabnikove privolitve ali njen umik; |
| --- | --- |

12.

poudarja dejstvo, da bi se morala privolitev šteti za veljavno zgolj kadar je nedvoumna, zavestna, prostovoljna, določna in izrecna ter da je treba uvesti ustrezne mehanizme za beleženje uporabnikove privolitve ali njen umik;

| 13. | opozarja, da na področju pogodb o delu ni mogoče predpostavljati prostovoljne privolitve; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da na področju pogodb o delu ni mogoče predpostavljati prostovoljne privolitve;

| 14. | je zaskrbljen zaradi zlorab, povezanih s spletnim vedenjskim oglaševanjem, in opozarja, da mora v skladu z direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah oseba v naprej in izrecno privoliti v pošiljanje piškotkov in naknadno spremljanje njenega vedenja pri brskanju po spletu z namenom, da se nanjo naslavlja personalizirane oglase; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi zlorab, povezanih s spletnim vedenjskim oglaševanjem, in opozarja, da mora v skladu z direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah oseba v naprej in izrecno privoliti v pošiljanje piškotkov in naknadno spremljanje njenega vedenja pri brskanju po spletu z namenom, da se nanjo naslavlja personalizirane oglase;

| 15. | v celoti podpira uvedbo splošnega načela preglednosti, pa tudi uporabo tehnologij za povečanje preglednosti ter oblikovanje standardnih obvestil o varovanju zasebnosti, ki posamezniku omogočajo, da nadzoruje svoje podatke, poudarja, da morajo biti informacije o obdelavi podatkov lahko razumljive in dostopne ter izražene v jasnem, preprostem jeziku; |
| --- | --- |

15.

v celoti podpira uvedbo splošnega načela preglednosti, pa tudi uporabo tehnologij za povečanje preglednosti ter oblikovanje standardnih obvestil o varovanju zasebnosti, ki posamezniku omogočajo, da nadzoruje svoje podatke, poudarja, da morajo biti informacije o obdelavi podatkov lahko razumljive in dostopne ter izražene v jasnem, preprostem jeziku;

| 16. | poudarja tudi, da je treba izboljšati načine zavedanja o pravici dostopa in njenega uresničevanja, popravka, izbrisa in blokiranja podatkov, podrobno pojasniti in kodificirati „pravico biti pozabljen“ (9) in zagotoviti „prenosljivost podatkov“ (10), hkrati pa zagotoviti razvoj in vzpostavitev polne tehnične in organizacijske izvedljivosti ter s tem omogočiti uresničevanje teh pravic; poudarja, da potrebujejo posamezniki zadosten nadzor na svojimi podatki na spletu, da bi lahko odgovorno uporabljali internet; |
| --- | --- |

16.

poudarja tudi, da je treba izboljšati načine zavedanja o pravici dostopa in njenega uresničevanja, popravka, izbrisa in blokiranja podatkov, podrobno pojasniti in kodificirati „pravico biti pozabljen“ (9) in zagotoviti „prenosljivost podatkov“ (10), hkrati pa zagotoviti razvoj in vzpostavitev polne tehnične in organizacijske izvedljivosti ter s tem omogočiti uresničevanje teh pravic; poudarja, da potrebujejo posamezniki zadosten nadzor na svojimi podatki na spletu, da bi lahko odgovorno uporabljali internet;

| 17. | poudarja, da mora biti pravica državljanov do varstva podatkov zagotovljena brezplačno; poziva podjetja, naj se vzdržijo kakršnih koli poskusov povečevanja nepotrebnih omejitev pravice dostopa do osebnih podatkov, njihovega spreminjanja ali brisanja; poudarja, da mora imeti oseba, na katero se podatki nanašajo, možnost, da je ves čas seznanjena s tem, kateri podatki so bili shranjeni, kdo, kdaj, zakaj in za koliko časa jih je shranil, pa tudi s tem, kako se podatki obdelujejo; poudarja, da morajo osebe, na katere se podatki nanašajo, imeti možnost, da podatke na nebirokratski način izbrišejo, popravijo ali blokirajo ter da se jih mora obvestiti o kakršni koli zlorabi podatkov ali kršitvi varnosti podatkov; zahteva tudi, da je na zahtevo take osebe treba podatke razkriti ter jih izbrisati najkasneje takrat, ko oseba to zahteva; poudarja potrebo, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, jasno obveščeni o ravni varstva podatkov v tretjih državah, poudarja, da pravica dostopa ne vključuje zgolj popolnega dostopa do lastnih obdelanih podatkov, vključno z njihovimi viri in prejemniki, temveč tudi razumljive informacije o delovanju avtomatske obdelave; opozarja, da bo to postalo še bolj pomembno zaradi profiliranja in rudarjenja podatkov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora biti pravica državljanov do varstva podatkov zagotovljena brezplačno; poziva podjetja, naj se vzdržijo kakršnih koli poskusov povečevanja nepotrebnih omejitev pravice dostopa do osebnih podatkov, njihovega spreminjanja ali brisanja; poudarja, da mora imeti oseba, na katero se podatki nanašajo, možnost, da je ves čas seznanjena s tem, kateri podatki so bili shranjeni, kdo, kdaj, zakaj in za koliko časa jih je shranil, pa tudi s tem, kako se podatki obdelujejo; poudarja, da morajo osebe, na katere se podatki nanašajo, imeti možnost, da podatke na nebirokratski način izbrišejo, popravijo ali blokirajo ter da se jih mora obvestiti o kakršni koli zlorabi podatkov ali kršitvi varnosti podatkov; zahteva tudi, da je na zahtevo take osebe treba podatke razkriti ter jih izbrisati najkasneje takrat, ko oseba to zahteva; poudarja potrebo, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, jasno obveščeni o ravni varstva podatkov v tretjih državah, poudarja, da pravica dostopa ne vključuje zgolj popolnega dostopa do lastnih obdelanih podatkov, vključno z njihovimi viri in prejemniki, temveč tudi razumljive informacije o delovanju avtomatske obdelave; opozarja, da bo to postalo še bolj pomembno zaradi profiliranja in rudarjenja podatkov;

| 18. | opozarja, da profiliranje predstavlja pomemben trend v digitalnem svetu, tudi zaradi vedno večjega pomena socialnih omrežij in integriranih internetnih poslovnih modelov; zato poziva Komisijo, naj vključi določbe o profiliranju, pri tem pa izraza „profil“ in „profiliranje“ jasno opredeli; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da profiliranje predstavlja pomemben trend v digitalnem svetu, tudi zaradi vedno večjega pomena socialnih omrežij in integriranih internetnih poslovnih modelov; zato poziva Komisijo, naj vključi določbe o profiliranju, pri tem pa izraza „profil“ in „profiliranje“ jasno opredeli;

| 19. | ponovno poudarja, da je treba povečati obveznosti upravljavcev podatkov glede obveščanja oseb, na katere se podatki nanašajo, ter odobrava pozornost, ki jo sporočilo posveča obveščevalnim kampanjam, namenjenim splošni javnosti in še podrobneje mladim; poudarja, da je treba posebej obravnavati ranljive osebe, zlasti otroke in starejše; spodbuja različne subjekte, naj začnejo s temi dejavnostmi za ozaveščanje in podpira predlog Komisije, da se sofinancira ukrepe za ozaveščanje o varstvu podatkov preko proračuna Unije; poziva vse države članice, naj učinkovito obveščajo o pravicah in obveznostih fizičnih in pravnih oseb v zvezi z zbiranjem, obdelavo, hrambo in posredovanjem osebnih podatkov; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja, da je treba povečati obveznosti upravljavcev podatkov glede obveščanja oseb, na katere se podatki nanašajo, ter odobrava pozornost, ki jo sporočilo posveča obveščevalnim kampanjam, namenjenim splošni javnosti in še podrobneje mladim; poudarja, da je treba posebej obravnavati ranljive osebe, zlasti otroke in starejše; spodbuja različne subjekte, naj začnejo s temi dejavnostmi za ozaveščanje in podpira predlog Komisije, da se sofinancira ukrepe za ozaveščanje o varstvu podatkov preko proračuna Unije; poziva vse države članice, naj učinkovito obveščajo o pravicah in obveznostih fizičnih in pravnih oseb v zvezi z zbiranjem, obdelavo, hrambo in posredovanjem osebnih podatkov;

| 20. | opozarja, da je treba posebej zaščititi ranljive osebe, zlasti otroke, predvsem z določitvijo visoke ravni varstva podatkov kot privzete vrednosti in uvedbo ustreznih in posebnih ukrepov za varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je treba posebej zaščititi ranljive osebe, zlasti otroke, predvsem z določitvijo visoke ravni varstva podatkov kot privzete vrednosti in uvedbo ustreznih in posebnih ukrepov za varstvo osebnih podatkov;

| 21. | poudarja, da mora zakonodaja o varstvu podatkov priznati, da je treba še posebej zaščititi otroke in mladoletnike, ter med drugim zaradi vse večjega dostopa otrok do interneta in digitalnih vsebin opozarja, da mora medijska pismenost postati sestavni del formalne izobrazbe, da se bodo otroci in mladoletniki naučili odgovornega ravnanja v spletnem okolju; v ta namen je treba posebno pozornost posvetiti določbam o zbiranju in nadaljnji obdelavi podatkov o otrocih, o izvajanju načela o omejitvi namena v zvezi s podatki o otrocih in pridobivanjem njihove privolitve ter o varstvu pred vedenjskim oglaševanjem (11); |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora zakonodaja o varstvu podatkov priznati, da je treba še posebej zaščititi otroke in mladoletnike, ter med drugim zaradi vse večjega dostopa otrok do interneta in digitalnih vsebin opozarja, da mora medijska pismenost postati sestavni del formalne izobrazbe, da se bodo otroci in mladoletniki naučili odgovornega ravnanja v spletnem okolju; v ta namen je treba posebno pozornost posvetiti določbam o zbiranju in nadaljnji obdelavi podatkov o otrocih, o izvajanju načela o omejitvi namena v zvezi s podatki o otrocih in pridobivanjem njihove privolitve ter o varstvu pred vedenjskim oglaševanjem (11);

| 22. | podpira nadaljnjo pojasnitev in okrepitev jamstev v zvezi z obdelavo občutljivih podatkov ter poziva k razmisleku o potrebi po obravnavi novih kategorij, kot so genetski in biometrični podatki, zlasti glede na tehnološki (npr. računalništvo v oblaku) in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

22.

podpira nadaljnjo pojasnitev in okrepitev jamstev v zvezi z obdelavo občutljivih podatkov ter poziva k razmisleku o potrebi po obravnavi novih kategorij, kot so genetski in biometrični podatki, zlasti glede na tehnološki (npr. računalništvo v oblaku) in družbeni razvoj;

| 23. | poudarja, da osebni podatki o zaposlitvenem statusu uporabnika, ki se sporočijo njegovemu delodajalcu, ne smejo biti objavljeni ali posredovani tretji stranki brez predhodnega dovoljenja prizadete osebe; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da osebni podatki o zaposlitvenem statusu uporabnika, ki se sporočijo njegovemu delodajalcu, ne smejo biti objavljeni ali posredovani tretji stranki brez predhodnega dovoljenja prizadete osebe;

Nadaljnji razvoj razsežnosti notranjega trga in zagotavljanje boljšega izvrševanja pravil o varstvu podatkov

| 24. | ugotavlja, da bi morala biti vloga varstva podatkov na notranjem trgu še večja, in poudarja, da je učinkovito varstvo pravice do zasebnosti bistvenega pomena za zagotavljanje zaupanja potrošnikov, ki je potrebno za sprostitev celotnega potenciala rasti enotnega digitalnega trga; opozarja Komisijo, da so skupna načela in pravila za blago in storitve pogoj za delovanje enotnega digitalnega trga, saj so storitve pomemben del digitalnega trga; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bi morala biti vloga varstva podatkov na notranjem trgu še večja, in poudarja, da je učinkovito varstvo pravice do zasebnosti bistvenega pomena za zagotavljanje zaupanja potrošnikov, ki je potrebno za sprostitev celotnega potenciala rasti enotnega digitalnega trga; opozarja Komisijo, da so skupna načela in pravila za blago in storitve pogoj za delovanje enotnega digitalnega trga, saj so storitve pomemben del digitalnega trga;

| 25. | ponovno poziva Komisijo, naj pojasni pravila v zvezi s pravom, ki se uporablja na področju varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva Komisijo, naj pojasni pravila v zvezi s pravom, ki se uporablja na področju varstva osebnih podatkov;

| 26. | meni, da je bistveno okrepiti obveznosti upravljavcev podatkov glede zagotavljanja skladnosti z zakonodajo o varstvu podatkov, med drugim z vzpostavitvijo proaktivnih mehanizmov in postopkov, in pozdravlja druge usmeritve, predlagane v sporočilu Komisije; |
| --- | --- |

26.

meni, da je bistveno okrepiti obveznosti upravljavcev podatkov glede zagotavljanja skladnosti z zakonodajo o varstvu podatkov, med drugim z vzpostavitvijo proaktivnih mehanizmov in postopkov, in pozdravlja druge usmeritve, predlagane v sporočilu Komisije;

| 27. | opozarja, da je treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti upravljavcem podatkov, ki jih veže poklicna molčečnost, ter meni, da bi bilo treba v njihovem primeru razmisliti o vzpostavitvi posebnih struktur za nadzor varstva podatkov; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti upravljavcem podatkov, ki jih veže poklicna molčečnost, ter meni, da bi bilo treba v njihovem primeru razmisliti o vzpostavitvi posebnih struktur za nadzor varstva podatkov;

| 28. | pozdravlja in podpira premislek Komisije glede uvedbe načela odgovornosti, ki je bistvenega pomena za zagotovitev, da upravljavci podatkov ravnajo v skladu s svojo odgovornostjo; hkrati poziva Komisijo, naj skrbno preuči, kako bi bilo mogoče tako načelo izvajati v praksi, ter oceni posledice tega izvajanja; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja in podpira premislek Komisije glede uvedbe načela odgovornosti, ki je bistvenega pomena za zagotovitev, da upravljavci podatkov ravnajo v skladu s svojo odgovornostjo; hkrati poziva Komisijo, naj skrbno preuči, kako bi bilo mogoče tako načelo izvajati v praksi, ter oceni posledice tega izvajanja;

| 29. | pozdravlja možnost, da bi postalo imenovanje pooblaščencev za varstvo podatkov podjetij obvezno, saj so izkušnje držav članic EU, ki so že imenovale pooblaščence za varstvo podatkov, pokazale, da je koncept uspešen; vendar poudarja, da je treba to previdno preučiti v primeru malih in mikropodjetij ter tako preprečiti, da bi se tem podjetjem naložili pretirani stroški ali bremena; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja možnost, da bi postalo imenovanje pooblaščencev za varstvo podatkov podjetij obvezno, saj so izkušnje držav članic EU, ki so že imenovale pooblaščence za varstvo podatkov, pokazale, da je koncept uspešen; vendar poudarja, da je treba to previdno preučiti v primeru malih in mikropodjetij ter tako preprečiti, da bi se tem podjetjem naložili pretirani stroški ali bremena;

| 30. | pri tem pozdravlja tudi prizadevanja za poenostavitev in uskladitev sedanjega sistema obveščanja; |
| --- | --- |

30.

pri tem pozdravlja tudi prizadevanja za poenostavitev in uskladitev sedanjega sistema obveščanja;

| 31. | meni, da je zelo pomembno, da postanejo ocene učinkov na zasebnost obvezne, saj je tako mogoče ugotoviti tveganja za zasebnost, predvideti morebitne težave in predlagati proaktivne rešitve; |
| --- | --- |

31.

meni, da je zelo pomembno, da postanejo ocene učinkov na zasebnost obvezne, saj je tako mogoče ugotoviti tveganja za zasebnost, predvideti morebitne težave in predlagati proaktivne rešitve;

| 32. | meni, da je izvršljivost pravic oseb, na katere se podatki nanašajo, zelo pomembna; ugotavlja, da bi lahko uvedli skupinske tožbe, v okviru katerih bi posamezniki lahko skupinsko branili svoje pravice do varstva podatkov in zahtevali nadomestilo škode, nastale zaradi kršitve varstva podatkov; kljub temu ugotavlja, da bi za takšno uvedbo morale veljati nekatere omejitve, ki bi preprečevale zlorabo; poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med tem sporočilom o varstvu podatkov in sedanjim javnim posvetovanjem o kolektivnih pravnih sredstvih; zato poziva k vzpostavitvi kolektivnega mehanizma za kršitve pravil o varstvu podatkov, ki bo osebam, na katere se podatki nanašajo, omogočil, da prejmejo nadomestilo za povzročeno škodo; |
| --- | --- |

32.

meni, da je izvršljivost pravic oseb, na katere se podatki nanašajo, zelo pomembna; ugotavlja, da bi lahko uvedli skupinske tožbe, v okviru katerih bi posamezniki lahko skupinsko branili svoje pravice do varstva podatkov in zahtevali nadomestilo škode, nastale zaradi kršitve varstva podatkov; kljub temu ugotavlja, da bi za takšno uvedbo morale veljati nekatere omejitve, ki bi preprečevale zlorabo; poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med tem sporočilom o varstvu podatkov in sedanjim javnim posvetovanjem o kolektivnih pravnih sredstvih; zato poziva k vzpostavitvi kolektivnega mehanizma za kršitve pravil o varstvu podatkov, ki bo osebam, na katere se podatki nanašajo, omogočil, da prejmejo nadomestilo za povzročeno škodo;

| 33. | poudarja potrebo po pravilno usklajenem izvrševanju predpisov po vsej EU; poziva Komisijo, naj za napačno uporabo in zlorabo osebnih podatkov v zakonodajnemu predlogu predpiše stroge in odvračilne sankcije, vključno s kazenskimi; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po pravilno usklajenem izvrševanju predpisov po vsej EU; poziva Komisijo, naj za napačno uporabo in zlorabo osebnih podatkov v zakonodajnemu predlogu predpiše stroge in odvračilne sankcije, vključno s kazenskimi;

| 34. | spodbuja Komisijo, naj uvede sistem obveznega obveščanja o kršitvah pri varstvu osebnih podatkov, tako da ga poleg telekomunikacijskega sektorja razširi tudi na druge sektorje, hkrati pa zagotovi, (a) da se sistem ne bo sprevrgel v rutinsko opozarjanje na vse vrste kršitev, temveč bo opozarjal le na tiste, ki lahko imajo negativne učinke za posameznika, ter (b) da bodo vse kršitve zabeležene in na voljo organom za varstvo podatkov ali drugim ustreznim organom za pregled in oceno, tako da se zagotovijo enaki pogoji in enotno varstvo za vse posameznike; |
| --- | --- |

34.

spodbuja Komisijo, naj uvede sistem obveznega obveščanja o kršitvah pri varstvu osebnih podatkov, tako da ga poleg telekomunikacijskega sektorja razširi tudi na druge sektorje, hkrati pa zagotovi, (a) da se sistem ne bo sprevrgel v rutinsko opozarjanje na vse vrste kršitev, temveč bo opozarjal le na tiste, ki lahko imajo negativne učinke za posameznika, ter (b) da bodo vse kršitve zabeležene in na voljo organom za varstvo podatkov ali drugim ustreznim organom za pregled in oceno, tako da se zagotovijo enaki pogoji in enotno varstvo za vse posameznike;

| 35. | meni, da koncepta „vgrajene zasebnosti“ in „samodejne zasebnosti“ krepita varstvo podatkov, in podpira njuno dejansko uporabo in nadaljnji razvoj ter potrebo po spodbujanju uporabe tehnologij za boljše varovanje zasebnosti; poudarja, da mora biti vsako izvajanje „vgrajene zasebnosti” osnovano na zanesljivih in konkretnih merilih ter opredelitvah, da se zaščiti pravica posameznikov do varovanja zasebnosti in osebnih podatkov, in se zagotovijo pravna varnost, preglednost, enaki pogoji in prosto gibanje; meni, da bi morala „vgrajena zasebnost“ temeljiti na načelu zmanjšanja količine podatkov, kar pomeni, da bi morali biti vsi proizvodi, storitve in sistemi oblikovani tako, da bi zbirali, uporabljali in posredovali le osebne podatke, ki so nujno potrebni za njihovo delovanje; |
| --- | --- |

35.

meni, da koncepta „vgrajene zasebnosti“ in „samodejne zasebnosti“ krepita varstvo podatkov, in podpira njuno dejansko uporabo in nadaljnji razvoj ter potrebo po spodbujanju uporabe tehnologij za boljše varovanje zasebnosti; poudarja, da mora biti vsako izvajanje „vgrajene zasebnosti” osnovano na zanesljivih in konkretnih merilih ter opredelitvah, da se zaščiti pravica posameznikov do varovanja zasebnosti in osebnih podatkov, in se zagotovijo pravna varnost, preglednost, enaki pogoji in prosto gibanje; meni, da bi morala „vgrajena zasebnost“ temeljiti na načelu zmanjšanja količine podatkov, kar pomeni, da bi morali biti vsi proizvodi, storitve in sistemi oblikovani tako, da bi zbirali, uporabljali in posredovali le osebne podatke, ki so nujno potrebni za njihovo delovanje;

| 36. | ugotavlja, da razvoj in širša uporaba računalništva v oblaku sproža nove izzive glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov; zato poziva k pojasnitvi zmogljivosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov ter gostiteljev, da bi bolje porazdelili ustrezno pravno odgovornost in zagotovili, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, vedo, kje so njihovi podatki shranjeni, kdo ima dostop do njih, kdo odloča o njihovi uporabi in kateri procesi varnostnega kopiranja in obnavljanja podatkov se uporabljajo; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da razvoj in širša uporaba računalništva v oblaku sproža nove izzive glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov; zato poziva k pojasnitvi zmogljivosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov ter gostiteljev, da bi bolje porazdelili ustrezno pravno odgovornost in zagotovili, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, vedo, kje so njihovi podatki shranjeni, kdo ima dostop do njih, kdo odloča o njihovi uporabi in kateri procesi varnostnega kopiranja in obnavljanja podatkov se uporabljajo;

| 37. | poziva Komisijo, naj pri reviziji Direktive 95/46/ES ustrezno upošteva vprašanja, povezana z računalništvom v oblaku, ter zagotovi, da se bodo pravila o varstvu podatkov uporabljala za vse zainteresirane stranke, vključno s telekomunikacijskimi in ne-telekomunikacijskimi operaterji; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj pri reviziji Direktive 95/46/ES ustrezno upošteva vprašanja, povezana z računalništvom v oblaku, ter zagotovi, da se bodo pravila o varstvu podatkov uporabljala za vse zainteresirane stranke, vključno s telekomunikacijskimi in ne-telekomunikacijskimi operaterji;

| 38. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi internetni operaterji prevzeli odgovornost za varstvo podatkov, ter poziva oglaševalska podjetja in izdajatelje, naj uporabnike interneta jasno obveščajo o vseh podatkih, ki se o njih zbirajo; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi internetni operaterji prevzeli odgovornost za varstvo podatkov, ter poziva oglaševalska podjetja in izdajatelje, naj uporabnike interneta jasno obveščajo o vseh podatkih, ki se o njih zbirajo;

| 39. | pozdravlja novo podpisani sporazum o okviru za oceno učinka aplikacij za radiofrekvenčno identifikacijo na varstvo zasebnosti in podatkov, katerega namen je zagotoviti zasebnost potrošnikov pred uvedbo oznak za radiofrekvenčno identifikacijo na danem trgu; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja novo podpisani sporazum o okviru za oceno učinka aplikacij za radiofrekvenčno identifikacijo na varstvo zasebnosti in podatkov, katerega namen je zagotoviti zasebnost potrošnikov pred uvedbo oznak za radiofrekvenčno identifikacijo na danem trgu;

| 40. | podpira prizadevanja za razvoj samoregulativnih pobud – kot so kodeksi ravnanja – in razmislek o vzpostavitvi prostovoljnih shem potrjevanja EU kot ukrepov, ki dopolnjujejo zakonodajne ukrepe, hkrati pa vztraja, da model varstva podatkov v EU temelji na zakonodaji, ki določa visoko stopnjo jamstev; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka samoregulativne pobude kot orodja za boljše izvajanje pravil o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

40.

podpira prizadevanja za razvoj samoregulativnih pobud – kot so kodeksi ravnanja – in razmislek o vzpostavitvi prostovoljnih shem potrjevanja EU kot ukrepov, ki dopolnjujejo zakonodajne ukrepe, hkrati pa vztraja, da model varstva podatkov v EU temelji na zakonodaji, ki določa visoko stopnjo jamstev; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka samoregulativne pobude kot orodja za boljše izvajanje pravil o varstvu podatkov.

| 41. | meni, da bi morala biti pri vseh shemah potrjevanja ali pečatov zagotovljena zaupnost in zanesljivost ter da bi morale biti nevtralne glede tehnologije, globalno prepoznavne in cenovno sprejemljive, da ne bi bilo ovir že pred vstopom vanje; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi morala biti pri vseh shemah potrjevanja ali pečatov zagotovljena zaupnost in zanesljivost ter da bi morale biti nevtralne glede tehnologije, globalno prepoznavne in cenovno sprejemljive, da ne bi bilo ovir že pred vstopom vanje;

| 42. | je za nadaljnjo pojasnitev, okrepitev in uskladitev statusa ter pristojnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov in proučitev načinov za zagotavljanje bolj usklajene uporabe pravil EU o varstvu podatkov na notranjem trgu; nadalje poudarja pomen zagotavljanja skladnosti med pristojnostmi evropskega nadzornika za varstvo podatkov, nacionalnih organov, pristojnih za varstvo podatkov, in delovne skupine iz člena 29; |
| --- | --- |

42.

je za nadaljnjo pojasnitev, okrepitev in uskladitev statusa ter pristojnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov in proučitev načinov za zagotavljanje bolj usklajene uporabe pravil EU o varstvu podatkov na notranjem trgu; nadalje poudarja pomen zagotavljanja skladnosti med pristojnostmi evropskega nadzornika za varstvo podatkov, nacionalnih organov, pristojnih za varstvo podatkov, in delovne skupine iz člena 29;

| 43. | poudarja, da bi bilo treba v zvezi s tem okrepiti vlogo in pristojnosti delovne skupine iz člena 29, s čimer bi izboljšali usklajevanje in sodelovanje med organi držav članic za varstvo podatkov, zlasti glede nujnosti ohranjanja enotne uporabe pravil o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi bilo treba v zvezi s tem okrepiti vlogo in pristojnosti delovne skupine iz člena 29, s čimer bi izboljšali usklajevanje in sodelovanje med organi držav članic za varstvo podatkov, zlasti glede nujnosti ohranjanja enotne uporabe pravil o varstvu podatkov;

| 44. | poziva Komisijo, naj v novem zakonodajnem okviru pojasni ključni pojem neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov (12), ki mora temeljiti na odsotnost zunanjih vplivov; poudarja, da bi morali nacionalni organi za varstvo podatkov prejeti ustrezne vire in usklajena pooblastila za preiskovanje in kaznovanje; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v novem zakonodajnem okviru pojasni ključni pojem neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov (12), ki mora temeljiti na odsotnost zunanjih vplivov; poudarja, da bi morali nacionalni organi za varstvo podatkov prejeti ustrezne vire in usklajena pooblastila za preiskovanje in kaznovanje;

Okrepitev globalne razsežnosti varstva podatkov

| 45. | poziva Komisijo, naj s pravno zavezujočimi sporazumi in zavezujočimi poslovnimi pravili uskladi in okrepi veljavne postopke mednarodnega prenosa podatkov in opredeli ambiciozne osrednje vidike varstva podatkov v EU, utemeljene na zgoraj navedenih načelih varstva osebnih podatkov, ki se naj jih uporablja v mednarodnih sporazumih; poudarja, da morajo določbe v sporazumih o varstvu osebnih podatkov, ki jih EU sklene s tretjimi državami, evropskim državljanom zagotavljati enako raven varstva osebnih podatkov, kot so je deležni v EU; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj s pravno zavezujočimi sporazumi in zavezujočimi poslovnimi pravili uskladi in okrepi veljavne postopke mednarodnega prenosa podatkov in opredeli ambiciozne osrednje vidike varstva podatkov v EU, utemeljene na zgoraj navedenih načelih varstva osebnih podatkov, ki se naj jih uporablja v mednarodnih sporazumih; poudarja, da morajo določbe v sporazumih o varstvu osebnih podatkov, ki jih EU sklene s tretjimi državami, evropskim državljanom zagotavljati enako raven varstva osebnih podatkov, kot so je deležni v EU;

| 46. | meni, da bi postopku Komisije za ugotavljanje ustreznosti koristila dodatna pojasnitev, strožje izvajanje, uveljavitev in spremljanje ter da je treba bolje opredeliti merila in zahteve za oceno ravni varstva podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ob upoštevanju novih groženj za zasebnost in osebne podatke; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi postopku Komisije za ugotavljanje ustreznosti koristila dodatna pojasnitev, strožje izvajanje, uveljavitev in spremljanje ter da je treba bolje opredeliti merila in zahteve za oceno ravni varstva podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ob upoštevanju novih groženj za zasebnost in osebne podatke;

| 47. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni učinkovitost in pravilno uporabo načel varnega pristana (Safe Harbour Principles); |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj skrbno oceni učinkovitost in pravilno uporabo načel varnega pristana (Safe Harbour Principles);

| 48. | pozdravlja stališče Komisije o vzajemnosti pri stopnjah varstva podatkov posameznikov, katerih podatki se prenašajo iz EU v tretje države ali so tam shranjeni; poziva Komisijo, naj si odločno prizadeva za okrepljeno regulativno sodelovanje s tretjimi državami, da se pojasnijo veljavna pravila in se zakonodaja o varstvu podatkov v tretjih državah približa zakonodaji EU na tem področju; poziva Komisijo, naj to temo uvrsti med prednostne naloge dnevnega reda obnovljenega čezatlantskega ekonomskega sveta; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja stališče Komisije o vzajemnosti pri stopnjah varstva podatkov posameznikov, katerih podatki se prenašajo iz EU v tretje države ali so tam shranjeni; poziva Komisijo, naj si odločno prizadeva za okrepljeno regulativno sodelovanje s tretjimi državami, da se pojasnijo veljavna pravila in se zakonodaja o varstvu podatkov v tretjih državah približa zakonodaji EU na tem področju; poziva Komisijo, naj to temo uvrsti med prednostne naloge dnevnega reda obnovljenega čezatlantskega ekonomskega sveta;

| 49. | podpira prizadevanja Komisije za okrepitev sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, vključno z Organizacijo združenih narodov, Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter organizacijami za standardizacijo, kot so Evropski odbor za standardizacijo, Mednarodna organizacija za standardizacijo, Konzorcij za svetovni splet (W3C) in Projektna skupina za internetno tehnologijo (IETF); spodbuja razvoj mednarodnih standardov (13) ob hkratnem zagotavljanju skladnosti med pobudami za mednarodne standarde in revizijami, ki trenutno potekajo v EU, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetu Evrope; |
| --- | --- |

49.

podpira prizadevanja Komisije za okrepitev sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, vključno z Organizacijo združenih narodov, Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter organizacijami za standardizacijo, kot so Evropski odbor za standardizacijo, Mednarodna organizacija za standardizacijo, Konzorcij za svetovni splet (W3C) in Projektna skupina za internetno tehnologijo (IETF); spodbuja razvoj mednarodnih standardov (13) ob hkratnem zagotavljanju skladnosti med pobudami za mednarodne standarde in revizijami, ki trenutno potekajo v EU, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetu Evrope;

*

* *

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(2)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(4)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(5)  3 071. zasedanje Sveta za pravosodje in notranje zadeve, ki je bilo 24. in 25. februarja 2011 v Bruslju, dostopno na http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf.

(6)  02356/09/EN WP 168.

(7)  0836/10/EN WP 179.

(8)  Na primer: Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 o osnutku Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL C 8 E, 14.1.2010, str. 138); Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2009 Svetu o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (UL C 117 E, 6.5.2010, str. 206); Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12).

(9)  To pravico je treba podkrepiti z jasno in natančno opredeljenimi ustreznimi prvinami.

(10)  Prenosljivost osebnih podatkov bo olajšala nemoteno delovanje enotnega trga in interneta ter njegovo značilno odprtost in medsebojno povezljivost.

(11)  Primerno bi bilo razmisliti o starostni meji, do katere je potrebna privolitev staršev, in mehanizmih za preverjanje starosti.

(12)  V skladu s členom 16 PDEU in členom 8 Listine.

(13)  Glej madridsko deklaracijo: Splošni standardi zasebnosti v globalnem svetu iz oktobra 2009 in Resolucija o mednarodnih standardih, sprejeta na 32. mednarodni konferenci komisarjev za varstvo podatkov in zasebnost v Jeruzalemu od 27. do 29. oktobra 2010.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/110

---

Sreda, 6. julij 2011Delovni program Komisije za leto 2012

P7_TA(2011)0327

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o delovnem programu Komisije za leto 2012

2013/C 33 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (KOM(2010)0623/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (KOM(2010)0623/2),

| — | ob upoštevanju sedanjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti njegove priloge 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti njegove priloge 4,

| — | ob upoštevanju izida rednega dialoga vseh komisarjev s parlamentarnimi odbori ter zbirnega poročila konference predsednikov odborov z dne 7. junija 2011, ki je bilo posredovano konferenci predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida rednega dialoga vseh komisarjev s parlamentarnimi odbori ter zbirnega poročila konference predsednikov odborov z dne 7. junija 2011, ki je bilo posredovano konferenci predsednikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (3),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je treba do konca leta 2011 opraviti pregled okvirnega sporazuma na podlagi izkušenj iz prakse ter bo ta pregled ponudil tudi priložnost za izboljšanje notranjih delovnih metod, na primer v zvezi z rednim dialogom, povečanjem preglednosti in racionalizacijo posredovanja podatkov odborov, pri tem pa kolikor mogoče črpal iz razpoložljivih izkušenj ter poskusil ustvariti trdno podlago za pripravo prednostnih nalog Parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker je treba do konca leta 2011 opraviti pregled okvirnega sporazuma na podlagi izkušenj iz prakse ter bo ta pregled ponudil tudi priložnost za izboljšanje notranjih delovnih metod, na primer v zvezi z rednim dialogom, povečanjem preglednosti in racionalizacijo posredovanja podatkov odborov, pri tem pa kolikor mogoče črpal iz razpoložljivih izkušenj ter poskusil ustvariti trdno podlago za pripravo prednostnih nalog Parlamenta,

| B. | ker finančna kriza in sprejeti ukrepi še vedno pomembno vplivajo na gospodarstvo držav članic in stabilnost euroobmočja, |
| --- | --- |

B.

ker finančna kriza in sprejeti ukrepi še vedno pomembno vplivajo na gospodarstvo držav članic in stabilnost euroobmočja,

| C. | ker mora Komisija delovati v celotnem obsegu svojih zakonodajnih pooblastil in političnih pristojnosti in ker lahko Evropska unija začne učinkovito delovati šele, ko bo Komisija opredelila, oblikovala in začela spodbujati splošni interes držav članic in državljanov ter učinkovito izvajati svoje obveznosti nadzora nad izvajanjem pogodb in zakonodaje EU, |
| --- | --- |

C.

ker mora Komisija delovati v celotnem obsegu svojih zakonodajnih pooblastil in političnih pristojnosti in ker lahko Evropska unija začne učinkovito delovati šele, ko bo Komisija opredelila, oblikovala in začela spodbujati splošni interes držav članic in državljanov ter učinkovito izvajati svoje obveznosti nadzora nad izvajanjem pogodb in zakonodaje EU,

| D. | ker ima Evropska komisija osrednjo vlogo pri oblikovanju prihodnosti EU in bi morala svoj naslednji delovni program uporabiti za spodbujanje ciljev in vrednot Unije, okrepiti lastništvo projekta EU, povzdigniti EU iz krize ter zagotoviti zastopanost in ohranitev spoštovanja, ki ga EU uživa v svetu, |
| --- | --- |

D.

ker ima Evropska komisija osrednjo vlogo pri oblikovanju prihodnosti EU in bi morala svoj naslednji delovni program uporabiti za spodbujanje ciljev in vrednot Unije, okrepiti lastništvo projekta EU, povzdigniti EU iz krize ter zagotoviti zastopanost in ohranitev spoštovanja, ki ga EU uživa v svetu,

| E. | ker se bo morala Komisija pri pripravi programa med drugim spopasti z lastnim sektorskim pristopom, ki ga je uvedla že dolgo nazaj, ter namesto njega ustvariti sinergije med politikami, zagotoviti skladnost ciljev in metod ter racionalizirati spoštovanje temeljnih načel, kot so nediskriminacija, spoštovanje temeljnih pravic in enakost pred zakonom pri vseh svojih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih, |
| --- | --- |

E.

ker se bo morala Komisija pri pripravi programa med drugim spopasti z lastnim sektorskim pristopom, ki ga je uvedla že dolgo nazaj, ter namesto njega ustvariti sinergije med politikami, zagotoviti skladnost ciljev in metod ter racionalizirati spoštovanje temeljnih načel, kot so nediskriminacija, spoštovanje temeljnih pravic in enakost pred zakonom pri vseh svojih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih,

PONOVNA VZPOSTAVITEV RASTI ZA NOVA DELOVNA MESTA: POSPEŠENO URESNIČEVANJE CILJEV STRATEGIJE EVROPA 2020

| 1. | ponovno opozarja, da mora proračun EU odražati prednostne naloge politike EU; opozarja tudi, da je treba vpeljati nove vire lastnih sredstev ter povečati naložbe na ravni EU, da bi pomagali izpolniti cilje strategije EU2020; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da mora proračun EU odražati prednostne naloge politike EU; opozarja tudi, da je treba vpeljati nove vire lastnih sredstev ter povečati naložbe na ravni EU, da bi pomagali izpolniti cilje strategije EU2020;

| 2. | zato zahteva, da se na ravni EU vzpostavi odprt in konstruktiven dialog ter sodelovanje v zvezi z namenom, področjem uporabe in usmeritvijo večletnega finančnega okvira Unije, izvede pa naj se tudi reforma sistema prihodkov, ki bi zajemala tudi konferenco o lastnih sredstvih, na kateri bi sodelovali poslanci Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

2.

zato zahteva, da se na ravni EU vzpostavi odprt in konstruktiven dialog ter sodelovanje v zvezi z namenom, področjem uporabe in usmeritvijo večletnega finančnega okvira Unije, izvede pa naj se tudi reforma sistema prihodkov, ki bi zajemala tudi konferenco o lastnih sredstvih, na kateri bi sodelovali poslanci Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov;

| 3. | spominja na smernice za večletni finančni okvir po letu 2013, sprejete v obliki poročila Posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 z naslovom: „Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo“; opozarja, da mora imeti Svet za sprejetje večletnega finančnega okvira obvezno odobritev, ki jo Parlament podeli na podlagi poročila Odbora za proračun; opozarja, da je treba v skladu s členoma 312(5) in 324 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski parlament ustrezno vključiti v postopek pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

3.

spominja na smernice za večletni finančni okvir po letu 2013, sprejete v obliki poročila Posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 z naslovom: „Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo“; opozarja, da mora imeti Svet za sprejetje večletnega finančnega okvira obvezno odobritev, ki jo Parlament podeli na podlagi poročila Odbora za proračun; opozarja, da je treba v skladu s členoma 312(5) in 324 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski parlament ustrezno vključiti v postopek pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru;

| 4. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata Lizbonsko pogodbo in si močno prizadevata, da bi s Parlamentom hitro dosegla dogovor o praktični metodi dela za postopek pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru; opozarja na povezavo med reformo prihodkov in reformo odhodkov, zato zahteva trdno zavezo, da bo v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru potekala tudi razprava o predlogih o novih virih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata Lizbonsko pogodbo in si močno prizadevata, da bi s Parlamentom hitro dosegla dogovor o praktični metodi dela za postopek pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru; opozarja na povezavo med reformo prihodkov in reformo odhodkov, zato zahteva trdno zavezo, da bo v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru potekala tudi razprava o predlogih o novih virih lastnih sredstev;

| 5. | poziva k oddaji predlogov o skupnem strateškem okviru, ki bi zajemal Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo, ter poziva Komisijo, naj predloži predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi temeljila na pravni podlagi iz členov 289(1) in 294 PDEU; nadalje poziva Komisijo, naj predstavi nov predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o solidarnostnem skladu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

poziva k oddaji predlogov o skupnem strateškem okviru, ki bi zajemal Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo, ter poziva Komisijo, naj predloži predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi temeljila na pravni podlagi iz členov 289(1) in 294 PDEU; nadalje poziva Komisijo, naj predstavi nov predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o solidarnostnem skladu Evropske unije;

| 6. | poudarja, kako pomembno je kolikor hitro mogoče predložiti predlog, ki bi Evropski socialni sklad opredelil kot ključno orodje za boj proti brezposelnosti, zmanjševanje socialnih razlik in odpravljanje revščine z izboljšanjem izobrazbe in poklicnega usposabljanja; meni, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na brezposelnost mladih, ki je zaskrbljujoče visoka, in na problematiko mladih, ki predčasno prekinejo šolanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, kako pomembno je kolikor hitro mogoče predložiti predlog, ki bi Evropski socialni sklad opredelil kot ključno orodje za boj proti brezposelnosti, zmanjševanje socialnih razlik in odpravljanje revščine z izboljšanjem izobrazbe in poklicnega usposabljanja; meni, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na brezposelnost mladih, ki je zaskrbljujoče visoka, in na problematiko mladih, ki predčasno prekinejo šolanje;

| 7. | poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje delo in še naprej sodeluje s Parlamentom in Svetom pri izboljševanju kakovosti zakonodaje; v zvezi s tem prav tako poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da se bodo korelacijske tabele sistematično vključevale v vse zakonodajne akte ter tako jasno ponazarjale, kako se zakonodaja EU prenaša v nacionalne zakonodaje, in dokazovale, da se učinkovito izvaja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje delo in še naprej sodeluje s Parlamentom in Svetom pri izboljševanju kakovosti zakonodaje; v zvezi s tem prav tako poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da se bodo korelacijske tabele sistematično vključevale v vse zakonodajne akte ter tako jasno ponazarjale, kako se zakonodaja EU prenaša v nacionalne zakonodaje, in dokazovale, da se učinkovito izvaja;

| 8. | poudarja osrednji pomen ustreznega in pravočasnega prenosa zakonodaje EU v zakonodajo držav članic in poziva Komisijo, naj uporabi svoja izvršilna pooblastila in po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev, da bo zagotovila ustrezen prenos in učinkovito izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

8.

poudarja osrednji pomen ustreznega in pravočasnega prenosa zakonodaje EU v zakonodajo držav članic in poziva Komisijo, naj uporabi svoja izvršilna pooblastila in po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev, da bo zagotovila ustrezen prenos in učinkovito izvajanje zakonodaje;

| 9. | zahteva, da Komisija evropski pravni red čim prej in po jasnem časovnem načrtu prilagodi določbam členov 290 in 291 PDEU, zato jo poziva, naj predloži potrebna zakonodajna besedila; |
| --- | --- |

9.

zahteva, da Komisija evropski pravni red čim prej in po jasnem časovnem načrtu prilagodi določbam členov 290 in 291 PDEU, zato jo poziva, naj predloži potrebna zakonodajna besedila;

Ureditev finančnega trga: dokončanje reforme

| 10. | poudarja, da je treba za spopad z gospodarsko krizo še zmeraj razviti okvir za gospodarsko upravljanje, ki bo imel pristojnosti za vsiljevanje davčne discipline in usklajevanja, stabilizacijo monetarne unije in povečanje ravni naložb v produktivna delovna mesta; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge za stalni krizni mehanizem, ki bo deloval v skladu z zakonodajo Unije, opravi študijo izvedljivosti vzpostavitve sistema za skupno izdajanje evropskih državnih obveznic ter poda predloge za popolno vključitev strategije EU 2020 v okvir stabilnosti in za ureditev, v kateri bi imelo euroobmočje eno samo zunanje predstavništvo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba za spopad z gospodarsko krizo še zmeraj razviti okvir za gospodarsko upravljanje, ki bo imel pristojnosti za vsiljevanje davčne discipline in usklajevanja, stabilizacijo monetarne unije in povečanje ravni naložb v produktivna delovna mesta; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge za stalni krizni mehanizem, ki bo deloval v skladu z zakonodajo Unije, opravi študijo izvedljivosti vzpostavitve sistema za skupno izdajanje evropskih državnih obveznic ter poda predloge za popolno vključitev strategije EU 2020 v okvir stabilnosti in za ureditev, v kateri bi imelo euroobmočje eno samo zunanje predstavništvo;

| 11. | pri finančni uredbi poudarja, da morajo ukrepe za izboljšanje odpornosti finančnega sistema in zmožnosti za absorpcijo izgub spremljati ukrepi za prenehanje kopičenja tveganja kot tudi ukrepi za zmanjševanje stroškov stečaja; glede tega poudarja, da morajo banke bolje spremljati kopičenje tveganja, da je potrebno ločevanje bančnih in splošnih dejavnosti, nujni pa so tudi trdni predlogi za obvladovanje stečajev bank na bolj urejen način; glede tega prav tako poudarja, da je treba urediti subjekte, ki so neposredno povezani z bančnimi sistemi in nudijo podobne funkcije, za katere pa ne velja ista ureditev (bančništvo v senci); |
| --- | --- |

11.

pri finančni uredbi poudarja, da morajo ukrepe za izboljšanje odpornosti finančnega sistema in zmožnosti za absorpcijo izgub spremljati ukrepi za prenehanje kopičenja tveganja kot tudi ukrepi za zmanjševanje stroškov stečaja; glede tega poudarja, da morajo banke bolje spremljati kopičenje tveganja, da je potrebno ločevanje bančnih in splošnih dejavnosti, nujni pa so tudi trdni predlogi za obvladovanje stečajev bank na bolj urejen način; glede tega prav tako poudarja, da je treba urediti subjekte, ki so neposredno povezani z bančnimi sistemi in nudijo podobne funkcije, za katere pa ne velja ista ureditev (bančništvo v senci);

| 12. | poziva Komisijo, naj nemudoma predloži:






  — | predlog direktive o trgih finančnih instrumentov, s katero bi vzpostavili regulativni okvir za trgovanje z vrednostnimi papirji, mesta trgovanja in poslovanje investicijskih podjetij, ter |
| --- | --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj nemudoma predloži:

—

predlog direktive o trgih finančnih instrumentov, s katero bi vzpostavili regulativni okvir za trgovanje z vrednostnimi papirji, mesta trgovanja in poslovanje investicijskih podjetij, ter

| — | premišljen predlog za krizno vodenje v bankah/kreditnih institucijah, potem ko bo opravljen test izjemnih situacij v bančnem sektorju, ki je trenutno v teku; |
| --- | --- |

—

premišljen predlog za krizno vodenje v bankah/kreditnih institucijah, potem ko bo opravljen test izjemnih situacij v bančnem sektorju, ki je trenutno v teku;

| 13. | poziva Komisijo, naj v letu 2012 Parlamentu predloži:






  — | nadaljnje predloge za integracijo bančnega poslovanja na drobno, ki je še vedno zelo nacionalnega značaja, da bi v polni meri izkoristili prednosti enotnega finančnega trga EU, kar bi prineslo koristi potrošnikom in podjetjem; |
| --- | --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v letu 2012 Parlamentu predloži:

—

nadaljnje predloge za integracijo bančnega poslovanja na drobno, ki je še vedno zelo nacionalnega značaja, da bi v polni meri izkoristili prednosti enotnega finančnega trga EU, kar bi prineslo koristi potrošnikom in podjetjem;

| — | predlog mehanizma za reševanje krize zavarovalnic; |
| --- | --- |

—

predlog mehanizma za reševanje krize zavarovalnic;

| 14. | poudarja, da je treba ostati osredotočen na zaščito vlagateljev in njihovo zaupanje; meni, da so pobude za povrnitev zaupanja v finančni sistem bistvene in bi morale zajemati obsežen pregled načel skrbnosti, moralno tveganja pri čezmejnih skupinah, sistem spodbud in plačil ter širšo transparentnost in odgovornost finančnega sistema; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba ostati osredotočen na zaščito vlagateljev in njihovo zaupanje; meni, da so pobude za povrnitev zaupanja v finančni sistem bistvene in bi morale zajemati obsežen pregled načel skrbnosti, moralno tveganja pri čezmejnih skupinah, sistem spodbud in plačil ter širšo transparentnost in odgovornost finančnega sistema;

| 15. | poudarja, da so imele bonitetne agencije pomembno vlogo pri razvoju in poslabšanju dolžniške krize euroobmočja ter glavnih posledicah za evropski bančni sektor; zato odločno poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga spremenjen zakonodajni okvir za okrepitev regulacije in nadzora nad bonitetnimi agencijami; meni, da bi z ustanovitvijo evropske bonitetne agencije uvedli dobrodošlo raznovrstnost pristopov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so imele bonitetne agencije pomembno vlogo pri razvoju in poslabšanju dolžniške krize euroobmočja ter glavnih posledicah za evropski bančni sektor; zato odločno poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga spremenjen zakonodajni okvir za okrepitev regulacije in nadzora nad bonitetnimi agencijami; meni, da bi z ustanovitvijo evropske bonitetne agencije uvedli dobrodošlo raznovrstnost pristopov;

Pametna rast

| 16. | odločno spodbuja Komisijo, naj do konca letošnjega leta predloži zakonodajni predlog prihodnjega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, s katerim bi spodbudili javno-zasebna partnerstva, zmanjšali število birokratskih postopkov, izboljšali večdisciplinarni pristop ter povečali sodelovanje manjših akterjev in inovativnih podjetij pri projektih; meni, da je treba v naslednjem obdobju financiranja povečati proračun za raziskave in razvoj, da EU ne bo še bolj zaostala za konkurenti, predvsem z ozirom na precejšnje povečanje odhodkov za raziskave in razvoj v nekaterih drugih regijah sveta (na primer v ZDA in zlasti na Kitajskem), ter da se v celoti podpre cilje strategije EU 2020; |
| --- | --- |

16.

odločno spodbuja Komisijo, naj do konca letošnjega leta predloži zakonodajni predlog prihodnjega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, s katerim bi spodbudili javno-zasebna partnerstva, zmanjšali število birokratskih postopkov, izboljšali večdisciplinarni pristop ter povečali sodelovanje manjših akterjev in inovativnih podjetij pri projektih; meni, da je treba v naslednjem obdobju financiranja povečati proračun za raziskave in razvoj, da EU ne bo še bolj zaostala za konkurenti, predvsem z ozirom na precejšnje povečanje odhodkov za raziskave in razvoj v nekaterih drugih regijah sveta (na primer v ZDA in zlasti na Kitajskem), ter da se v celoti podpre cilje strategije EU 2020;

| 17. | poziva Komisijo, naj k programom raziskav in razvoja pristopi na način, ki bo dovoljeval večja tveganja in bo temeljil na večjem zaupanju, da bi zmanjšali birokracijo in povečali udeležbo inovativnih podjetij pri projektih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj k programom raziskav in razvoja pristopi na način, ki bo dovoljeval večja tveganja in bo temeljil na večjem zaupanju, da bi zmanjšali birokracijo in povečali udeležbo inovativnih podjetij pri projektih;

| 18. | poudarja, da je treba zbrati sredstva za naložbe v širokopasovno omrežje; poudarja, da je širokopasovni internet za vse izjemno pomemben, če želimo zagotoviti konkurenčnost Evrope na svetovni ravni ter poskrbeti, da bodo imeli vsi Evropejci enake možnosti; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba zbrati sredstva za naložbe v širokopasovno omrežje; poudarja, da je širokopasovni internet za vse izjemno pomemben, če želimo zagotoviti konkurenčnost Evrope na svetovni ravni ter poskrbeti, da bodo imeli vsi Evropejci enake možnosti;

| 19. | poziva Komisijo, naj v svojem delovnem programu za leto 2012 tesno sodeluje z državami članicami, kar bo zagotovilo pravilen in pravočasen prenos reform iz leta 2009 v okvirno zakonodajo za komunikacije; zlasti opozarja, da je treba izpolniti obveznosti glede dostopa do trga in drugih prednosti za potrošnike, vključno z okrepljenim informiranjem o pogodbah in cenah ter s številnimi ukrepi za prenosljivost; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj v svojem delovnem programu za leto 2012 tesno sodeluje z državami članicami, kar bo zagotovilo pravilen in pravočasen prenos reform iz leta 2009 v okvirno zakonodajo za komunikacije; zlasti opozarja, da je treba izpolniti obveznosti glede dostopa do trga in drugih prednosti za potrošnike, vključno z okrepljenim informiranjem o pogodbah in cenah ter s številnimi ukrepi za prenosljivost;

| 20. | ugotavlja, da je treba v delovnem programu za leto 2012 obravnavati številna področja, na katera vpliva tehnološki razvoj, ob tem pa krepiti enotni digitalni trg; to bi moralo zajemati računalništvo v oblaku, internet stvari, e-podpise in spletno varnost; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je treba v delovnem programu za leto 2012 obravnavati številna področja, na katera vpliva tehnološki razvoj, ob tem pa krepiti enotni digitalni trg; to bi moralo zajemati računalništvo v oblaku, internet stvari, e-podpise in spletno varnost;

| 21. | pričakuje, da bo Komisija zagotovila, da bodo ukrepi za zmanjšanje stroškov gostovanja v celoti učinkoviti do leta 2012; |
| --- | --- |

21.

pričakuje, da bo Komisija zagotovila, da bodo ukrepi za zmanjšanje stroškov gostovanja v celoti učinkoviti do leta 2012;

| 22. | poudarja, kako pomembna sta strategija na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter dokončno oblikovanje enotnega evropskega digitalnega trga, ki bo odprl neslutene možnosti za rast industrij ter malih in srednjih podjetij na področju čezmejne trgovine, zbližal ljudi, preoblikoval njihove načine dela in življenja, zagotovil nova orodja za izobraževanje in usposabljanje ter izboljšal dostop do javnih storitev in podatkov; zato poziva Komisijo, naj poveča podporo informacijski in komunikacijski tehnologiji, da bo EU lahko imela vodilno vlogo na odpirajočih se trgih panog, kot so zdravstvene tehnologije ter okolju prijazna prevozna in električna omrežja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembna sta strategija na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter dokončno oblikovanje enotnega evropskega digitalnega trga, ki bo odprl neslutene možnosti za rast industrij ter malih in srednjih podjetij na področju čezmejne trgovine, zbližal ljudi, preoblikoval njihove načine dela in življenja, zagotovil nova orodja za izobraževanje in usposabljanje ter izboljšal dostop do javnih storitev in podatkov; zato poziva Komisijo, naj poveča podporo informacijski in komunikacijski tehnologiji, da bo EU lahko imela vodilno vlogo na odpirajočih se trgih panog, kot so zdravstvene tehnologije ter okolju prijazna prevozna in električna omrežja;

| 23. | opozarja na čedalje večji pomen, ki ga imajo pravice intelektualne lastnine za gospodarsko rast in ustvarjalni potencial Evrope, in poudarja, da je treba te pravice ustrezno zaščititi; poziva Komisijo, naj se hitro odzove ter pripravi konkretne predloge za pregled tega področja; poudarja, kako pomembne so pravice intelektualne lastnine za kulturne in ustvarjalne panoge ter za dostop do kulturnega blaga in storitev; |
| --- | --- |

23.

opozarja na čedalje večji pomen, ki ga imajo pravice intelektualne lastnine za gospodarsko rast in ustvarjalni potencial Evrope, in poudarja, da je treba te pravice ustrezno zaščititi; poziva Komisijo, naj se hitro odzove ter pripravi konkretne predloge za pregled tega področja; poudarja, kako pomembne so pravice intelektualne lastnine za kulturne in ustvarjalne panoge ter za dostop do kulturnega blaga in storitev;

Trajnostna rast

| 24. | poziva Komisijo, naj izboljša svojo podnebno strategijo, da bi okrepila vodilno vlogo EU v boju proti podnebnim spremembam, hkrati pa povečala konkurenčnost EU ter dosegla uravnotežen mednarodni sporazum; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj izboljša svojo podnebno strategijo, da bi okrepila vodilno vlogo EU v boju proti podnebnim spremembam, hkrati pa povečala konkurenčnost EU ter dosegla uravnotežen mednarodni sporazum;

| 25. | poziva k oblikovanju celostne zunanje energetske strategije EU, ki bi zajemala vprašanja surovin in redkih zemljin ter spodbujala odprtje svetovnih trgov; poziva k oblikovanju trajnostne, konkurenčne in celovite energetske politike EU, s katero bi v okviru usklajenega pristopa obravnavali raznolikost in relativni delež energetskih virov ter zanesljivost oskrbe z energijo, in meni, da je dokončno oblikovanje notranjega trga za energijo bistveno za evropsko konkurenčnost in rast; poziva Komisijo, naj pospeši razvoj integriranega evropskega energetskega omrežja z vložitvijo predlogov, navedenih v njenem svežnju o energetski infrastrukturi; |
| --- | --- |

25.

poziva k oblikovanju celostne zunanje energetske strategije EU, ki bi zajemala vprašanja surovin in redkih zemljin ter spodbujala odprtje svetovnih trgov; poziva k oblikovanju trajnostne, konkurenčne in celovite energetske politike EU, s katero bi v okviru usklajenega pristopa obravnavali raznolikost in relativni delež energetskih virov ter zanesljivost oskrbe z energijo, in meni, da je dokončno oblikovanje notranjega trga za energijo bistveno za evropsko konkurenčnost in rast; poziva Komisijo, naj pospeši razvoj integriranega evropskega energetskega omrežja z vložitvijo predlogov, navedenih v njenem svežnju o energetski infrastrukturi;

| 26. | poziva Komisijo, naj z mislijo na cilj vzpostavitve enotnega trga za energijo v letu 2014 spremlja izvajanje zakonodaje EU na področju energije in energetske učinkovitosti ter naj nemudoma sprejme ustrezne izvedbene ukrepe, prav tako pa jo poziva, naj predloži nove predloge, potrebne za dosego zadanih ciljev; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj z mislijo na cilj vzpostavitve enotnega trga za energijo v letu 2014 spremlja izvajanje zakonodaje EU na področju energije in energetske učinkovitosti ter naj nemudoma sprejme ustrezne izvedbene ukrepe, prav tako pa jo poziva, naj predloži nove predloge, potrebne za dosego zadanih ciljev;

| 27. | zahteva, da se direktiva o jedrski varnosti nemudoma spremeni in poskusijo zaostriti njene določbe, in sicer z upoštevanjem izida testov izjemnih situacij, opravljenih po nesreči v Fukušimi; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da se direktiva o jedrski varnosti nemudoma spremeni in poskusijo zaostriti njene določbe, in sicer z upoštevanjem izida testov izjemnih situacij, opravljenih po nesreči v Fukušimi;

| 28. | poziva Komisijo, naj predloži predlog za sedmi okoljski akcijski program Skupnosti in za trdno strategijo o biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predloži predlog za sedmi okoljski akcijski program Skupnosti in za trdno strategijo o biotski raznovrstnosti;

| 29. | meni, da bi morala reforma skupne kmetijske politike zagotoviti, da bo skupna kmetijska politika tesno povezana s cilji strategije EU 2020 in da bo v njenem žarišču trajnost, tako da bi zagotovili dolgoročno zdržnost evropske proizvodnje hrane, obenem pa okrepili konkurenčnost in inovacijsko zmožnost kmetov, spodbujali razvoj podeželja, ohranjali različne vrste kmetovanja in pridelave ter preprečili čezmerno birokracijo; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morala reforma skupne kmetijske politike zagotoviti, da bo skupna kmetijska politika tesno povezana s cilji strategije EU 2020 in da bo v njenem žarišču trajnost, tako da bi zagotovili dolgoročno zdržnost evropske proizvodnje hrane, obenem pa okrepili konkurenčnost in inovacijsko zmožnost kmetov, spodbujali razvoj podeželja, ohranjali različne vrste kmetovanja in pridelave ter preprečili čezmerno birokracijo;

| 30. | poziva Komisijo, naj oceni delovanje sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ter sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, da bi odpravili morebitne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj oceni delovanje sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ter sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, da bi odpravili morebitne pomanjkljivosti;

| 31. | poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog, ki bi prepovedal dajanje na trg živil iz kloniranih živali in njihovih potomcev, ter naj vloži nov zakonodajni predlog o novih živilih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog, ki bi prepovedal dajanje na trg živil iz kloniranih živali in njihovih potomcev, ter naj vloži nov zakonodajni predlog o novih živilih;

| 32. | močno obžaluje zamudo pri vložitvi predlogov za smernice TEN-T in letališki sveženj; pozdravlja belo knjigo o prihodnosti prometa in poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajne predloge, ki predstavljeni v njej; meni, da je treba še zmeraj vzpostaviti celosten in združljiv evropski železniški trg, ter je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti pravočasni reviziji smernic TEN-T, da bi z učinkovito somodalnostjo in združljivostjo razvili obsežno večmodalno prometno omrežje; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o železniškem sektorju in razširitvi pristojnosti Evropske agencije za železniški promet na področju spričeval in varnosti; vztraja pri tem, da je nujno treba izboljšati financiranje omrežij TEN-T in povečati usklajenost s kohezijskimi skladi; |
| --- | --- |

32.

močno obžaluje zamudo pri vložitvi predlogov za smernice TEN-T in letališki sveženj; pozdravlja belo knjigo o prihodnosti prometa in poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajne predloge, ki predstavljeni v njej; meni, da je treba še zmeraj vzpostaviti celosten in združljiv evropski železniški trg, ter je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti pravočasni reviziji smernic TEN-T, da bi z učinkovito somodalnostjo in združljivostjo razvili obsežno večmodalno prometno omrežje; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o železniškem sektorju in razširitvi pristojnosti Evropske agencije za železniški promet na področju spričeval in varnosti; vztraja pri tem, da je nujno treba izboljšati financiranje omrežij TEN-T in povečati usklajenost s kohezijskimi skladi;

| 33. | vztraja pri tem, da mora Komisija do leta 2012 uvesti evropsko listino za pravice potnikov pri vseh oblikah prevoza; |
| --- | --- |

33.

vztraja pri tem, da mora Komisija do leta 2012 uvesti evropsko listino za pravice potnikov pri vseh oblikah prevoza;

| 34. | vztraja pri tem, da je treba v polnem obsegu izvajati pobudo enotno evropsko nebo, vključno z ustanovitvijo funkcionalnega bloka zračnega prostora in programa SESAR, da bi izpolnili prihodnje potrebe po zmogljivosti in varnosti v zračnem prometu; obžaluje, da Komisija ni zagotovila postopne odprave omejitev v zvezi s tekočinami, razpršili in geli v potniškem letalskem prometu, kar bi moralo ostati njena prednostna naloga; |
| --- | --- |

34.

vztraja pri tem, da je treba v polnem obsegu izvajati pobudo enotno evropsko nebo, vključno z ustanovitvijo funkcionalnega bloka zračnega prostora in programa SESAR, da bi izpolnili prihodnje potrebe po zmogljivosti in varnosti v zračnem prometu; obžaluje, da Komisija ni zagotovila postopne odprave omejitev v zvezi s tekočinami, razpršili in geli v potniškem letalskem prometu, kar bi moralo ostati njena prednostna naloga;

| 35. | poudarja, da je potrebna obsežna in velikopotezna reforma skupne ribiške politike, ki bi zavrnila pozive po ponovni nacionalizaciji ter zajela tudi uveljavitev ekosistemskega pristopa, regionalizacijo, jasno opredeljene ukrepe za mali ribolov, nov zagon za evropsko akvakulturo in resna prizadevanja za boj proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu ter zavržkom; izraža zaskrbljenost, da Komisija morda ne bo utegnila pripraviti novega predloga tehničnih ukrepov do leta 2013, ko bodo potekli veljavni prehodni ukrepi; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je potrebna obsežna in velikopotezna reforma skupne ribiške politike, ki bi zavrnila pozive po ponovni nacionalizaciji ter zajela tudi uveljavitev ekosistemskega pristopa, regionalizacijo, jasno opredeljene ukrepe za mali ribolov, nov zagon za evropsko akvakulturo in resna prizadevanja za boj proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu ter zavržkom; izraža zaskrbljenost, da Komisija morda ne bo utegnila pripraviti novega predloga tehničnih ukrepov do leta 2013, ko bodo potekli veljavni prehodni ukrepi;

Vključujoča rast

| 36. | pozdravlja vodilne pobude v zvezi z novimi veščinami za nova delovna mesta in platformo za boj proti revščini, vendar meni, da premalo zakonodajnih predlogov obravnava področje zaposlovanja in socialnih zadev; poziva Komisijo, naj predloži novo socialno strategijo, ki je v skladu z glavnimi pridobitvami Lizbonske pogodbe, pri tem pa naj upošteva načela subsidiarnosti in socialnega dialoga na področju plač in pokojnin, v skladu s členom 153(5) PDEU pa naj spoštuje pristojnosti držav članic in socialnih partnerjev ter zagotovi demokratično legitimnost postopka z vključitvijo Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja vodilne pobude v zvezi z novimi veščinami za nova delovna mesta in platformo za boj proti revščini, vendar meni, da premalo zakonodajnih predlogov obravnava področje zaposlovanja in socialnih zadev; poziva Komisijo, naj predloži novo socialno strategijo, ki je v skladu z glavnimi pridobitvami Lizbonske pogodbe, pri tem pa naj upošteva načela subsidiarnosti in socialnega dialoga na področju plač in pokojnin, v skladu s členom 153(5) PDEU pa naj spoštuje pristojnosti držav članic in socialnih partnerjev ter zagotovi demokratično legitimnost postopka z vključitvijo Evropskega parlamenta;

| 37. | poziva k močni vseevropski kohezijski politiki po letu 2013 in zahteva, da se v pripravah na prihodnjo kohezijsko politiko racionalizira obstoječe sklade in programe, zagotovi ustrezna finančna sredstva ter uskladi politiko s cilji strategije EU2020, obenem pa po zaslugi sinergije z drugimi notranjimi politikami ustvari dodana vrednost; pričakuje, da bo Komisija igrala tvorno posredniško vlogo skozi celotno obdobje trajanja postopkov za sprejetje uredb, ki urejajo kohezijske politike, pri tem pa spoštovala načelo soodločanja, da bi kar najhitreje dosegli sporazum v zakonodajnem postopku ter tako preprečili nepotrebne zamude in uspešno prebrodili običajne začetne težave, ki bi utegnile nastati pri izvajanju operativnih programov kohezijske politike za naslednje programsko obdobje; |
| --- | --- |

37.

poziva k močni vseevropski kohezijski politiki po letu 2013 in zahteva, da se v pripravah na prihodnjo kohezijsko politiko racionalizira obstoječe sklade in programe, zagotovi ustrezna finančna sredstva ter uskladi politiko s cilji strategije EU2020, obenem pa po zaslugi sinergije z drugimi notranjimi politikami ustvari dodana vrednost; pričakuje, da bo Komisija igrala tvorno posredniško vlogo skozi celotno obdobje trajanja postopkov za sprejetje uredb, ki urejajo kohezijske politike, pri tem pa spoštovala načelo soodločanja, da bi kar najhitreje dosegli sporazum v zakonodajnem postopku ter tako preprečili nepotrebne zamude in uspešno prebrodili običajne začetne težave, ki bi utegnile nastati pri izvajanju operativnih programov kohezijske politike za naslednje programsko obdobje;

| 38. | podpira pobude, katerih cilj je usklajevanje dela in družinskega življenja, ter meni, da bi morala Komisija predložiti zakonodajne predloge v zvezi z različnimi vrstami dopusta, na primer očetovskim, posvojiteljskim in skrbniškim, ter oblikovati evropsko strategijo, ki bi temeljila na primerih najboljše prakse v državah članicah in s katero bi poskusili ustvariti pogoje za doseganje ciljev zaposlovanja iz strategije EU2020; pozdravlja pobudo Komisije za odpravo razlik med spoloma v plačilu, vendar obžaluje, da razlike v plačilu še vedno ostajajo velik izziv, ki ga je treba premagati, in ponavlja svojo zahtevo po prizadevanjih za revizijo obstoječe zakonodaje, s katero bi odpravili različne razloge za razlike v plačah med ženskimi in moškimi; |
| --- | --- |

38.

podpira pobude, katerih cilj je usklajevanje dela in družinskega življenja, ter meni, da bi morala Komisija predložiti zakonodajne predloge v zvezi z različnimi vrstami dopusta, na primer očetovskim, posvojiteljskim in skrbniškim, ter oblikovati evropsko strategijo, ki bi temeljila na primerih najboljše prakse v državah članicah in s katero bi poskusili ustvariti pogoje za doseganje ciljev zaposlovanja iz strategije EU2020; pozdravlja pobudo Komisije za odpravo razlik med spoloma v plačilu, vendar obžaluje, da razlike v plačilu še vedno ostajajo velik izziv, ki ga je treba premagati, in ponavlja svojo zahtevo po prizadevanjih za revizijo obstoječe zakonodaje, s katero bi odpravili različne razloge za razlike v plačah med ženskimi in moškimi;

| 39. | izraža obžalovanje, ker Komisija še vedno ni pripravila zakonodajnega predloga za boj proti nasilju nad ženskami v okviru celovite strategije z ustreznim poenotenjem sankcij; |
| --- | --- |

39.

izraža obžalovanje, ker Komisija še vedno ni pripravila zakonodajnega predloga za boj proti nasilju nad ženskami v okviru celovite strategije z ustreznim poenotenjem sankcij;

| 40. | obžaluje pomanjkanje predlogov in pobud na področju javnega zdravja ter poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o zdravilih za napredno zdravljenje; pozdravlja namero Komisije, da v letu 2012 spremeni Direktivo št. 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu; poudarja, da je sprememba potrebna zaradi novih dejavnikov in datumov, zato poziva Komisijo, naj nemudoma predloži akt o spremembi, obenem pa preuči tudi možnost razširitve področja uporabe direktive, da bi zmanjšali tveganja zaradi snovi, ki so strupene za razmnoževanje, in njihovo prisotnost v proizvodih ter zaščitili zdravje evropskih delavcev in njihovo varnost pri delu; |
| --- | --- |

40.

obžaluje pomanjkanje predlogov in pobud na področju javnega zdravja ter poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o zdravilih za napredno zdravljenje; pozdravlja namero Komisije, da v letu 2012 spremeni Direktivo št. 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu; poudarja, da je sprememba potrebna zaradi novih dejavnikov in datumov, zato poziva Komisijo, naj nemudoma predloži akt o spremembi, obenem pa preuči tudi možnost razširitve področja uporabe direktive, da bi zmanjšali tveganja zaradi snovi, ki so strupene za razmnoževanje, in njihovo prisotnost v proizvodih ter zaščitili zdravje evropskih delavcev in njihovo varnost pri delu;

| 41. | poudarja, da je treba več pozornosti posvetiti novim večletnim programom na področju kulture, avdiovizualnih medijev, mladine ter športa in državljanstva, saj so ta področja osrednjega pomena za uspeh strategije EU2020 ter ohranjanje večkulturne in jezikovne raznolikosti v EU, obenem pa so tudi močno gonilo socialne kohezije in integracije; meni, da je treba sprejeti dejavnosti in ukrepe, ki bodo temeljili na ustreznem in učinkovitem proračunskem okviru, s čimer bi zagotovili, da se bodo ti ustaljeni programi tudi po letu 2013 odzivali na potrebe evropske javnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba več pozornosti posvetiti novim večletnim programom na področju kulture, avdiovizualnih medijev, mladine ter športa in državljanstva, saj so ta področja osrednjega pomena za uspeh strategije EU2020 ter ohranjanje večkulturne in jezikovne raznolikosti v EU, obenem pa so tudi močno gonilo socialne kohezije in integracije; meni, da je treba sprejeti dejavnosti in ukrepe, ki bodo temeljili na ustreznem in učinkovitem proračunskem okviru, s čimer bi zagotovili, da se bodo ti ustaljeni programi tudi po letu 2013 odzivali na potrebe evropske javnosti;

Izkoriščanje možnosti za rast, ki jih ponuja enotni trg

| 42. | poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri uporabi testa za mala in srednja podjetja, ki ni bil izveden pravilno in v skladu z novimi zakonodajnimi predlogi, še zlasti na nacionalni ravni; zato Komisijo poziva, naj za test, ki naj se izvede na ravni EU ter nacionalni ravni, predlaga minimalne standarde in zahteve, ki bodo temeljili na najboljši praksi; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri uporabi testa za mala in srednja podjetja, ki ni bil izveden pravilno in v skladu z novimi zakonodajnimi predlogi, še zlasti na nacionalni ravni; zato Komisijo poziva, naj za test, ki naj se izvede na ravni EU ter nacionalni ravni, predlaga minimalne standarde in zahteve, ki bodo temeljili na najboljši praksi;

| 43. | poudarja svojo podporo aktu o enotnem trgu, vendar odločno poziva Komisijo, naj predstavi predlog za posodobitev in poenostavitev postopkov javnih naročil za naročnike ter mala in srednja podjetja, vključno z izboljšanjem življenjskih in delovnih pogojev; |
| --- | --- |

43.

poudarja svojo podporo aktu o enotnem trgu, vendar odločno poziva Komisijo, naj predstavi predlog za posodobitev in poenostavitev postopkov javnih naročil za naročnike ter mala in srednja podjetja, vključno z izboljšanjem življenjskih in delovnih pogojev;

| 44. | pozdravlja predloge Komisije v njenem delovnem programu za leto 2012 o reviziji potrošniške politike in zakonodajne strategije z vključevanjem pobud v vse ustrezne službe Komisije; zlasti ugotavlja, da je treba zagotoviti, da bodo potrošniki po Evropski uniji v celoti zaščiteni, kot jim to zagotavlja temeljna zakonodaja o nepravičnih poslovnih praksah in direktiva o potrošniških posojilih; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja predloge Komisije v njenem delovnem programu za leto 2012 o reviziji potrošniške politike in zakonodajne strategije z vključevanjem pobud v vse ustrezne službe Komisije; zlasti ugotavlja, da je treba zagotoviti, da bodo potrošniki po Evropski uniji v celoti zaščiteni, kot jim to zagotavlja temeljna zakonodaja o nepravičnih poslovnih praksah in direktiva o potrošniških posojilih;

| 45. | poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno reformo direktive o poklicnih kvalifikacijah, da bi spodbujala dejansko mobilnost delavcev v EU s poenostavitvijo postopkov samodejnega priznavanja ob upoštevanju varnosti pacientov, povečanjem mobilnosti novih diplomantov ter pregledom nekaterih zakonsko urejenih poklicev oziroma njihovih delov; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno reformo direktive o poklicnih kvalifikacijah, da bi spodbujala dejansko mobilnost delavcev v EU s poenostavitvijo postopkov samodejnega priznavanja ob upoštevanju varnosti pacientov, povečanjem mobilnosti novih diplomantov ter pregledom nekaterih zakonsko urejenih poklicev oziroma njihovih delov;

| 46. | poziva Komisijo, naj pripravi program o „pravosodju za rast“, s katerim bo izboljšala pravosodni dostop za podjetja in potrošnike, zato jo poziva tudi, naj čim prej, kot je napovedala, posreduje predlog za alternativno reševanje sporov v zasebnih in poslovnih zadevah; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj pripravi program o „pravosodju za rast“, s katerim bo izboljšala pravosodni dostop za podjetja in potrošnike, zato jo poziva tudi, naj čim prej, kot je napovedala, posreduje predlog za alternativno reševanje sporov v zasebnih in poslovnih zadevah;

PRIZADEVANJA ZA KORISTI ZA DRŽAVLJANE: SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA

| 47. | obžaluje, da ni zakonodajnega predloga o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, in ugotavlja, da je treba nadaljevati delo v zvezi s svežnjem o azilu, da bi vzpostavili skupni evropski azilni sistem, ki bi zagotavljal visoko raven zaščite in popolno spoštovanje temeljnih pravic ter preprečeval uporabo azilnega prava za druge cilje; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da ni zakonodajnega predloga o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, in ugotavlja, da je treba nadaljevati delo v zvezi s svežnjem o azilu, da bi vzpostavili skupni evropski azilni sistem, ki bi zagotavljal visoko raven zaščite in popolno spoštovanje temeljnih pravic ter preprečeval uporabo azilnega prava za druge cilje;

| 48. | je zaskrbljen zaradi neuspeha pri pravilnem izvrševanju veljavnega pravnega reda na področju azila (Dublin, Eurodac, postopek sprejema in direktiva o pogojih za zaščito prosilcev za azil), kar pomeni, da niso zagotovljeni skupni evropski standardi, kar tudi spodkopava občutek solidarnosti; |
| --- | --- |

48.

je zaskrbljen zaradi neuspeha pri pravilnem izvrševanju veljavnega pravnega reda na področju azila (Dublin, Eurodac, postopek sprejema in direktiva o pogojih za zaščito prosilcev za azil), kar pomeni, da niso zagotovljeni skupni evropski standardi, kar tudi spodkopava občutek solidarnosti;

| 49. | je seznanjen s „svežnjem Komisije za žrtve“ in meni, da je nadvse pomembno povečati pravice in podporo za žrtve terorizma in kriminala v EU; |
| --- | --- |

49.

je seznanjen s „svežnjem Komisije za žrtve“ in meni, da je nadvse pomembno povečati pravice in podporo za žrtve terorizma in kriminala v EU;

| 50. | zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo schengenski pravni red v celoti spoštoval in da se bodo vsi njeni predlogi obravnavali z uporabo evropske metode; priznava, da je treba zagotoviti pametno delovanje na zunanjih mejah, njihovo boljše upravljanje ter učinkovito in verodostojno politiko; meni, da je nadzor nad dostopom do ozemlja EU ena izmed ključnih nalog na območju brez notranjih meja ter da je treba nadzor na zunanjih mejah EU stalno izboljševati, da bi se lahko soočili z novimi migracijskimi in varnostnimi izzivi, zaradi česar je treba oblikovati tudi uravnoteženo vizumsko politiko; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dokončno oblikuje sisteme SIS II, VIS in EURODAC ter novo agencijo za informacijsko tehnologijo; opozarja, da sta učinkovito in celostno upravljanje zunanjih in notranjih meja EU ter vodenje vizumske politike tesno povezana ter tvorita bistveno orodje migracijske in azilne politike, vključno z mobilnostjo in preprečevanjem zlorab; obžaluje, da SIS II še vedno ne deluje, poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za začetek delovanja tega sistema, ter sporoča, da bo še naprej pozorno spremljal dodeljevanje sredstev iz proračuna EU v ta namen; |
| --- | --- |

50.

zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo schengenski pravni red v celoti spoštoval in da se bodo vsi njeni predlogi obravnavali z uporabo evropske metode; priznava, da je treba zagotoviti pametno delovanje na zunanjih mejah, njihovo boljše upravljanje ter učinkovito in verodostojno politiko; meni, da je nadzor nad dostopom do ozemlja EU ena izmed ključnih nalog na območju brez notranjih meja ter da je treba nadzor na zunanjih mejah EU stalno izboljševati, da bi se lahko soočili z novimi migracijskimi in varnostnimi izzivi, zaradi česar je treba oblikovati tudi uravnoteženo vizumsko politiko; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dokončno oblikuje sisteme SIS II, VIS in EURODAC ter novo agencijo za informacijsko tehnologijo; opozarja, da sta učinkovito in celostno upravljanje zunanjih in notranjih meja EU ter vodenje vizumske politike tesno povezana ter tvorita bistveno orodje migracijske in azilne politike, vključno z mobilnostjo in preprečevanjem zlorab; obžaluje, da SIS II še vedno ne deluje, poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za začetek delovanja tega sistema, ter sporoča, da bo še naprej pozorno spremljal dodeljevanje sredstev iz proračuna EU v ta namen;

| 51. | se strinja s spremembo priročnika Sirene, posodobitvijo skupnega praktičnega priročnika za mejne straže, nadaljnjim razvojem evropskega sistema za nadzorovanje meja (Eurosur) in vzpostavitvijo sistema evropskih mejnih stražnikov v skladu s stockholmskim programom; |
| --- | --- |

51.

se strinja s spremembo priročnika Sirene, posodobitvijo skupnega praktičnega priročnika za mejne straže, nadaljnjim razvojem evropskega sistema za nadzorovanje meja (Eurosur) in vzpostavitvijo sistema evropskih mejnih stražnikov v skladu s stockholmskim programom;

| 52. | pozdravlja pobudo Komisije za dodatno razjasnitev pogojev, pod katerimi so organi držav članic upravičeni do izvajanja dejavnosti za nadzor meja, do delitve operativnih informacij in do sodelovanja drug z drugim ter z agencijo Frontex; se strinja z zamislijo, da bo agencija Frontex igrala eno osrednjih vlog pri upravljanju nadzora meja, ter pozdravlja sporazum o spremembi njenega pravnega okvira, da bi lahko postala bolj učinkovita v operativnih zmogljivostih na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja pobudo Komisije za dodatno razjasnitev pogojev, pod katerimi so organi držav članic upravičeni do izvajanja dejavnosti za nadzor meja, do delitve operativnih informacij in do sodelovanja drug z drugim ter z agencijo Frontex; se strinja z zamislijo, da bo agencija Frontex igrala eno osrednjih vlog pri upravljanju nadzora meja, ter pozdravlja sporazum o spremembi njenega pravnega okvira, da bi lahko postala bolj učinkovita v operativnih zmogljivostih na zunanjih mejah;

| 53. | je prepričan, da bi morali biti prihodnji predlogi za revizijo direktive 95/46/ES in direktive o hrambi podatkov ambiciozni ter zagotoviti boljšo zaščito kot okvirni sklep o varstvu podatkov v nekdanjem tretjem stebru; poudarja, da je pri računalništvu v oblaku in internetu stvari pomembno obravnavati poglavitna vprašanja kibernetske varnosti in varovanja zasebnosti; poudarja, da mora biti varstvo podatkov zagotovljeno tudi v okviru boja proti terorizmu; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih s tretjimi državami spoštuje evropsko varstvo podatkov, in poudarja, da bo Parlament skrbno preveril, ali so vsi predlogi, tudi evropska sistema za posredovanje podatkov o potnikih (PNR) in za posredovanje finančnih podatkov ter vsi sporazumi PNR s tretjimi državami (pravkar potekajo pogajanja z ZDA, Kanado in Avstralijo), v skladu s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

53.

je prepričan, da bi morali biti prihodnji predlogi za revizijo direktive 95/46/ES in direktive o hrambi podatkov ambiciozni ter zagotoviti boljšo zaščito kot okvirni sklep o varstvu podatkov v nekdanjem tretjem stebru; poudarja, da je pri računalništvu v oblaku in internetu stvari pomembno obravnavati poglavitna vprašanja kibernetske varnosti in varovanja zasebnosti; poudarja, da mora biti varstvo podatkov zagotovljeno tudi v okviru boja proti terorizmu; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih s tretjimi državami spoštuje evropsko varstvo podatkov, in poudarja, da bo Parlament skrbno preveril, ali so vsi predlogi, tudi evropska sistema za posredovanje podatkov o potnikih (PNR) in za posredovanje finančnih podatkov ter vsi sporazumi PNR s tretjimi državami (pravkar potekajo pogajanja z ZDA, Kanado in Avstralijo), v skladu s temeljnimi pravicami;

EVROPA V SVETU: UVELJAVLJANJE POLITIČNE VLOGE EU NA SVETOVNEM PRIZORIŠČU

| 54. | poudarja, da bi morale biti vrednote, načela in zaveze, na katerih je osnovana EU, osrednja vodila enotne zunanje politike; poudarja, da mora Komisija v celoti sodelovati z Evropsko službo za zunanje delovanje, ne le na področju širitve, razvoja, trgovine in humanitarne pomoči, ampak tudi pri zunanjih vidikih notranje politike, da bi tako zagotovili večjo usklajenost politik pri delovanju EU, zlasti trgovinske in industrijske politike, ter uporabili trgovino kot pristen instrument za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; poudarja tudi pomembno vlogo visoke predstavnice/podpredsednice pri oblikovanju celovite in enotne zunanje politike; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da bi morale biti vrednote, načela in zaveze, na katerih je osnovana EU, osrednja vodila enotne zunanje politike; poudarja, da mora Komisija v celoti sodelovati z Evropsko službo za zunanje delovanje, ne le na področju širitve, razvoja, trgovine in humanitarne pomoči, ampak tudi pri zunanjih vidikih notranje politike, da bi tako zagotovili večjo usklajenost politik pri delovanju EU, zlasti trgovinske in industrijske politike, ter uporabili trgovino kot pristen instrument za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; poudarja tudi pomembno vlogo visoke predstavnice/podpredsednice pri oblikovanju celovite in enotne zunanje politike;

| 55. | poziva k okrepitvi evropskih vojaških zmogljivosti z večjim združevanjem sredstev, da bi izboljšali zmožnost hitrega in učinkovitega odziva EU na zunanje krize ter povečali čezatlantsko varnost; |
| --- | --- |

55.

poziva k okrepitvi evropskih vojaških zmogljivosti z večjim združevanjem sredstev, da bi izboljšali zmožnost hitrega in učinkovitega odziva EU na zunanje krize ter povečali čezatlantsko varnost;

Evropska sosedska politika

| 56. | poudarja, da je treba revizijo instrumentov zunanje finančne pomoči prepoznati kot priložnost za okrepitev evropske zunanje politike, zlasti pri sedanjem prehodu v demokracijo v južnem sosedstvu; poziva k večji prožnosti in odzivnosti pri zagotavljanju finančne pomoči državam upravičenkam; poudarja, da mora Komisija okrepiti zmogljivosti držav upravičenk, da bodo prevzele lastništvo nad pomočjo in tako kar najbolj povečale njen učinek; poziva Komisijo, naj gradi na izkušnjah preteklih zunanjih finančnih instrumentov in obravnava pomisleke Računskega sodišča; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba revizijo instrumentov zunanje finančne pomoči prepoznati kot priložnost za okrepitev evropske zunanje politike, zlasti pri sedanjem prehodu v demokracijo v južnem sosedstvu; poziva k večji prožnosti in odzivnosti pri zagotavljanju finančne pomoči državam upravičenkam; poudarja, da mora Komisija okrepiti zmogljivosti držav upravičenk, da bodo prevzele lastništvo nad pomočjo in tako kar najbolj povečale njen učinek; poziva Komisijo, naj gradi na izkušnjah preteklih zunanjih finančnih instrumentov in obravnava pomisleke Računskega sodišča;

| 57. | pozdravlja revizijo evropske sosedske politike, ki jo je izvedla Komisija, in pričakuje konkretne predloge o tem, kako bi še nadalje razvili obe večstranski razsežnosti te politike, pri čemer želi še posebej opozoriti na arabske države, ki stremijo k demokraciji; poudarja, da je tu potreben nov zagon; pozdravlja predloge, opredeljene v sporočilu Komisije iz maja 2011 o pregledu evropske sosedske politike, in poziva k hitremu izvajanju konkretnih ukrepov za oživitev odnosov z bližnjimi sosedami EU; poudarja, da bo zavezanost EU k tesnejšim povezavam z njenimi sosedami tvorila kombinacija povečane finančne pomoči, okrepljene podpore za demokracijo, dostopa do trga in boljše mobilnosti; zahteva revizijo Unije za Sredozemlje, ki bi temeljila na oceni sedanjih pomanjkljivosti in nedavnih dogodkov, povezanih z arabsko pomladjo; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja revizijo evropske sosedske politike, ki jo je izvedla Komisija, in pričakuje konkretne predloge o tem, kako bi še nadalje razvili obe večstranski razsežnosti te politike, pri čemer želi še posebej opozoriti na arabske države, ki stremijo k demokraciji; poudarja, da je tu potreben nov zagon; pozdravlja predloge, opredeljene v sporočilu Komisije iz maja 2011 o pregledu evropske sosedske politike, in poziva k hitremu izvajanju konkretnih ukrepov za oživitev odnosov z bližnjimi sosedami EU; poudarja, da bo zavezanost EU k tesnejšim povezavam z njenimi sosedami tvorila kombinacija povečane finančne pomoči, okrepljene podpore za demokracijo, dostopa do trga in boljše mobilnosti; zahteva revizijo Unije za Sredozemlje, ki bi temeljila na oceni sedanjih pomanjkljivosti in nedavnih dogodkov, povezanih z arabsko pomladjo;

Širitev EU

| 58. | pričakuje, da bo Komisija nadaljevala svoje delo pri pristopnih pogajanjih; poudarja, da bi bilo treba po uspešnem zaključku pogajanj s Hrvaško nadaljevati priprave na pogajanja o članstvu z drugimi kandidatkami na zahodnem Balkanu, obenem pa izpostavlja, da morajo te države sprejeti vse ukrepe, da bi v celoti in vestno izpolnile vsa københavnska merila; poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti razmeram v Bosni in Hercegovini ter prizadevanjem za iskanje rešitve glede spora o poimenovanju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije; upa, da bodo tekoči pogovori o Cipru privedli do obsežnega sporazuma, in pričakuje, da bo Turčija izpolnila obveznosti protokola iz Ankare ter pripomogla k temu procesu; |
| --- | --- |

58.

pričakuje, da bo Komisija nadaljevala svoje delo pri pristopnih pogajanjih; poudarja, da bi bilo treba po uspešnem zaključku pogajanj s Hrvaško nadaljevati priprave na pogajanja o članstvu z drugimi kandidatkami na zahodnem Balkanu, obenem pa izpostavlja, da morajo te države sprejeti vse ukrepe, da bi v celoti in vestno izpolnile vsa københavnska merila; poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti razmeram v Bosni in Hercegovini ter prizadevanjem za iskanje rešitve glede spora o poimenovanju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije; upa, da bodo tekoči pogovori o Cipru privedli do obsežnega sporazuma, in pričakuje, da bo Turčija izpolnila obveznosti protokola iz Ankare ter pripomogla k temu procesu;

| 59. | poziva Komisijo, naj sodeluje s Kosovom, da bi čim prej izvedla načrt za vizumsko liberalizacijo, saj je Kosovo edini del Zahodnega Balkana, ki še ima vizumsko ureditev z Evropsko unijo; v zvezi s tem pozdravlja nedavni sporazum med Srbijo in Kosovom; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj sodeluje s Kosovom, da bi čim prej izvedla načrt za vizumsko liberalizacijo, saj je Kosovo edini del Zahodnega Balkana, ki še ima vizumsko ureditev z Evropsko unijo; v zvezi s tem pozdravlja nedavni sporazum med Srbijo in Kosovom;

Celovita trgovinska politika

| 60. | podpira prizadevanja Komisije v vseh tekočih dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih, da bi v letu 2012 dosegli pozitivne rezultate pri oblikovanju celostnih in uravnoteženih trgovinskih sporazumov, kar bi znatno izboljšalo trgovinske možnosti in priložnosti podjetij EU v svetu; meni, da so za izkoriščanje možnosti, ki so se v letu 2011 odprle v večstranskih pogajanjih v Dohi, potrebni trajnosti napori EU, da bi utrli pot svetovni gospodarski stabilnosti; |
| --- | --- |

60.

podpira prizadevanja Komisije v vseh tekočih dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih, da bi v letu 2012 dosegli pozitivne rezultate pri oblikovanju celostnih in uravnoteženih trgovinskih sporazumov, kar bi znatno izboljšalo trgovinske možnosti in priložnosti podjetij EU v svetu; meni, da so za izkoriščanje možnosti, ki so se v letu 2011 odprle v večstranskih pogajanjih v Dohi, potrebni trajnosti napori EU, da bi utrli pot svetovni gospodarski stabilnosti;

| 61. | meni, da mora Evropska unija s pomočjo obstoječih sredstev in instrumentov sodelovanja okrepiti svoje trgovinske povezave z drugimi velikimi svetovnimi gospodarskimi in političnimi akterji, zlasti z ZDA, Kitajsko, Rusijo, Indijo, Japonsko in državami BRIK, ter jih po možnosti tudi razširiti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Parlament bolj vključen v tekoča pogajanja in opredeljevanje pogajalskega mandata za sporazume o naložbah; poziva jo, naj zaključi pogajanja o veljavnih dvostranskih in regionalnih prostotrgovinskih sporazumih ter predlaga učinkovite spremljevalne zaščitne predpise; opominja, da bo to dopolnjevalna strategija, ne pa alternativa večstranskemu okviru; |
| --- | --- |

61.

meni, da mora Evropska unija s pomočjo obstoječih sredstev in instrumentov sodelovanja okrepiti svoje trgovinske povezave z drugimi velikimi svetovnimi gospodarskimi in političnimi akterji, zlasti z ZDA, Kitajsko, Rusijo, Indijo, Japonsko in državami BRIK, ter jih po možnosti tudi razširiti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Parlament bolj vključen v tekoča pogajanja in opredeljevanje pogajalskega mandata za sporazume o naložbah; poziva jo, naj zaključi pogajanja o veljavnih dvostranskih in regionalnih prostotrgovinskih sporazumih ter predlaga učinkovite spremljevalne zaščitne predpise; opominja, da bo to dopolnjevalna strategija, ne pa alternativa večstranskemu okviru;

| 62. | meni, da ostaja glavno vprašanje in element strategije EU glede svetovne trgovine odprava ovir za trgovino in naložbe v svetovnem merilu; ob tem dodaja, da je nedavno objavljeno poročilo Komisije o trgovinskih ovirah za naložbe za leto 2011 opozorilo na velike in neupravičene ovire v naših odnosih s strateškimi partnerji, ki omejujejo dostop na trg večjih tretjih držav; zato ponovno poziva Komisijo, naj bo osredotočena in odločna pri rešitvi tega vprašanja ter naj se še naprej bori proti neupravičenim zaščitnim ukrepom, obenem pa zagotovi, da bo trgovinska politika ostala orodje za ustvarjanje delovnih mest v Evropi in zunaj nje; poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva odkriti in odpraviti netarifne ovire za čezatlantsko trgovino in naložbe, zlasti na področju vzajemnega priznavanja in standardizacije, pri tem pa naj optimalno izkoristi pomoč čezatlantskega ekonomskega sveta, da bi do leta 2015 vzpostavili čezatlantski trg; |
| --- | --- |

62.

meni, da ostaja glavno vprašanje in element strategije EU glede svetovne trgovine odprava ovir za trgovino in naložbe v svetovnem merilu; ob tem dodaja, da je nedavno objavljeno poročilo Komisije o trgovinskih ovirah za naložbe za leto 2011 opozorilo na velike in neupravičene ovire v naših odnosih s strateškimi partnerji, ki omejujejo dostop na trg večjih tretjih držav; zato ponovno poziva Komisijo, naj bo osredotočena in odločna pri rešitvi tega vprašanja ter naj se še naprej bori proti neupravičenim zaščitnim ukrepom, obenem pa zagotovi, da bo trgovinska politika ostala orodje za ustvarjanje delovnih mest v Evropi in zunaj nje; poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva odkriti in odpraviti netarifne ovire za čezatlantsko trgovino in naložbe, zlasti na področju vzajemnega priznavanja in standardizacije, pri tem pa naj optimalno izkoristi pomoč čezatlantskega ekonomskega sveta, da bi do leta 2015 vzpostavili čezatlantski trg;

| 63. | poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume vključi pravno zavezujoče določbe o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih, kakor je opredeljeno že v drugih samoiniciativnih poročilih, sprejetih v letu 2010; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume vključi pravno zavezujoče določbe o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih, kakor je opredeljeno že v drugih samoiniciativnih poročilih, sprejetih v letu 2010;

Razvojna politika in humanitarna pomoč

| 64. | zahteva, da Komisija do leta 2012 predloži pobudo o inovativnem financiranju uradne razvojne pomoči, da bi izpolnili zaveze glede razvojnih ciljev tisočletja; poleg tega poziva, naj kot nadaljnji ukrepi sporočila o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah zakonodajni predlogi dodatno obravnavajo davčne oaze in nezakonite kapitalske tokove; |
| --- | --- |

64.

zahteva, da Komisija do leta 2012 predloži pobudo o inovativnem financiranju uradne razvojne pomoči, da bi izpolnili zaveze glede razvojnih ciljev tisočletja; poleg tega poziva, naj kot nadaljnji ukrepi sporočila o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah zakonodajni predlogi dodatno obravnavajo davčne oaze in nezakonite kapitalske tokove;

| 65. | poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo s konkretnimi predlogi za vzpostavitev učinkovite povezave med humanitarno pomočjo in razvojem, v katerem naj upošteva prožnost, da bo v primeru tranzicije mogoče povezati pomoč, obnovo in razvoj; podpira razširitev programov prehrane v šolah, da bi prek uporabe lokalnih prehrambenih proizvodov zajel vse otroke na območjih, kjer vlada lakota, ter ukinitev plačila za osnovno izobraževanje in osnovne zdravstvene storitve, ki bi ga nadomestili z ustrezno povečano donatorsko pomočjo; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo s konkretnimi predlogi za vzpostavitev učinkovite povezave med humanitarno pomočjo in razvojem, v katerem naj upošteva prožnost, da bo v primeru tranzicije mogoče povezati pomoč, obnovo in razvoj; podpira razširitev programov prehrane v šolah, da bi prek uporabe lokalnih prehrambenih proizvodov zajel vse otroke na območjih, kjer vlada lakota, ter ukinitev plačila za osnovno izobraževanje in osnovne zdravstvene storitve, ki bi ga nadomestili z ustrezno povečano donatorsko pomočjo;

| 66. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajno pobudo, da bi s pravno zavezujočimi ukrepi na ravni EU zagotovila preglednost v ekstraktivnih industrijskih panogah, da bi državam v razvoju omogočila dostop do prihodkov, ustvarjenih z njihovimi naravnimi viri, in tako njihovim skupnostim pomagala iz revščine; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajno pobudo, da bi s pravno zavezujočimi ukrepi na ravni EU zagotovila preglednost v ekstraktivnih industrijskih panogah, da bi državam v razvoju omogočila dostop do prihodkov, ustvarjenih z njihovimi naravnimi viri, in tako njihovim skupnostim pomagala iz revščine;

*

* *

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0297.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/120

---

Sreda, 6. julij 2011Zakonodaja o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru živil in krme

P7_TA(2011)0328

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o zakonodaji EU o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru krme in živil – izvajanje in obeti (2010/2249(INI))

2013/C 33 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 16. julija 2010 z naslovom „Drugi časovni načrt za TSE: Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“ (KOM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 16. julija 2010 z naslovom „Drugi časovni načrt za TSE: Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“ (KOM(2010)0384),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. avgusta 2010 o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin (KOM(2010)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. avgusta 2010 o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin (KOM(2010)0441),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. decembra 2010 o nadaljnji potrebi in uporabi mehansko izkoščenega mesa v Evropski uniji, vključno s politiko obveščanja potrošnikov (KOM(2010)0704), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. decembra 2010 o nadaljnji potrebi in uporabi mehansko izkoščenega mesa v Evropski uniji, vključno s politiko obveščanja potrošnikov (KOM(2010)0704),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2) ter sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izkušnjah, pridobljenih z uporabo uredb o higieni (KOM(2009)0403), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2) ter sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izkušnjah, pridobljenih z uporabo uredb o higieni (KOM(2009)0403),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (4) ter sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi te uredbe (KOM(2009)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (4) ter sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi te uredbe (KOM(2009)0334),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije o spremembi Odločbe Komisije 2009/719/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije o spremembi Odločbe Komisije 2009/719/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2010 o zgoraj omenjenem sporočilu Komisije z dne 16. julija 2010 z naslovom „Drugi časovni načrt za TSE: Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2010 o zgoraj omenjenem sporočilu Komisije z dne 16. julija 2010 z naslovom „Drugi časovni načrt za TSE: Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015“,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0195/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0195/2011),

| A. | ker je pojav bovine spongiformne encefalopatije (BSE) v Evropski uniji v sredini 90. let prejšnjega stoletja dosegel epidemične razsežnosti, kar je privedlo do uvedbe vrste ukrepov za izkoreninjenje BSE in drugih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), |
| --- | --- |

A.

ker je pojav bovine spongiformne encefalopatije (BSE) v Evropski uniji v sredini 90. let prejšnjega stoletja dosegel epidemične razsežnosti, kar je privedlo do uvedbe vrste ukrepov za izkoreninjenje BSE in drugih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE),

| B. | ker se je število pozitivnih primerov BSE v EU med letoma 2001 in 2009 z 2 167 zmanjšalo na 67; ker je zaradi tega zmanjševanja števila primerov mogoče domnevati, da je zakonodaja, ki se je izvajala v tem obdobju, prispevala k izkoreninjenju BSE in drugih TSE v EU, in ker moralo to zmanjševanje epidemij potekati vzporedno s prilagajanjem zakonskih določb dejanskemu stanju ogroženosti, |
| --- | --- |

B.

ker se je število pozitivnih primerov BSE v EU med letoma 2001 in 2009 z 2 167 zmanjšalo na 67; ker je zaradi tega zmanjševanja števila primerov mogoče domnevati, da je zakonodaja, ki se je izvajala v tem obdobju, prispevala k izkoreninjenju BSE in drugih TSE v EU, in ker moralo to zmanjševanje epidemij potekati vzporedno s prilagajanjem zakonskih določb dejanskemu stanju ogroženosti,

| C. | ker se je zaradi stalnega upadanja števila primerov BSE zakonodaja o TSE v zadnjih letih spreminjala in bi bilo treba razmisliti o prihodnjih spremembah, hkrati pa zagotavljati in vzdrževati visoko raven zdravja živali in ljudi v Evropski uniji; ker bi te spremembe lahko vključevale ukrepe v zvezi z odstranjevanjem snovi s specifičnim tveganjem (SST), pregledom določb o popolni prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami, izkoreninjanjem praskavca, izločanjem kohorte in nadzorom, |
| --- | --- |

C.

ker se je zaradi stalnega upadanja števila primerov BSE zakonodaja o TSE v zadnjih letih spreminjala in bi bilo treba razmisliti o prihodnjih spremembah, hkrati pa zagotavljati in vzdrževati visoko raven zdravja živali in ljudi v Evropski uniji; ker bi te spremembe lahko vključevale ukrepe v zvezi z odstranjevanjem snovi s specifičnim tveganjem (SST), pregledom določb o popolni prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami, izkoreninjanjem praskavca, izločanjem kohorte in nadzorom,

| D. | ker je treba za zmanjšanje odvisnosti od uvoza soje in drugih virov beljakovin nujno povečati domačo proizvodnjo beljakovin, |
| --- | --- |

D.

ker je treba za zmanjšanje odvisnosti od uvoza soje in drugih virov beljakovin nujno povečati domačo proizvodnjo beljakovin,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije „Drugi časovni načrt za TSE – Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah“ in njene predloge za nekatere spremembe sedanje zakonodajne ureditve glede TSE v Evropski uniji; vendarle poudarja, da je treba nekatere določbe natančno oceniti in bodo podprte samo pod določenimi pogoji; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije „Drugi časovni načrt za TSE – Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah“ in njene predloge za nekatere spremembe sedanje zakonodajne ureditve glede TSE v Evropski uniji; vendarle poudarja, da je treba nekatere določbe natančno oceniti in bodo podprte samo pod določenimi pogoji;

| 2. | poudarja, da je pomembno zagotoviti, da zaradi bistvenega upada primerov BSE v Evropski uniji ne pride do omilitve ukrepov v zvezi s TSE ali zmanjšanja strogih kontrolnih in nadzornih mehanizmov v EU; je seznanjen s prispevkom pretekle in sedanje zakonodaje o TSE k izkoreninjenju TSE v EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pomembno zagotoviti, da zaradi bistvenega upada primerov BSE v Evropski uniji ne pride do omilitve ukrepov v zvezi s TSE ali zmanjšanja strogih kontrolnih in nadzornih mehanizmov v EU; je seznanjen s prispevkom pretekle in sedanje zakonodaje o TSE k izkoreninjenju TSE v EU;

Nadzor BSE

| 3. | je seznanjen z zvišanjem starostne meje za testiranje goveda na TSE na nad 72 mesecev v 22 državah članicah, kot ga uvaja zgoraj omenjeni Sklep Komisije o spremembi Odločbe 2009/719/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z zvišanjem starostne meje za testiranje goveda na TSE na nad 72 mesecev v 22 državah članicah, kot ga uvaja zgoraj omenjeni Sklep Komisije o spremembi Odločbe 2009/719/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE;

| 4. | odločno poziva Komisijo, naj v preostalih državah članicah starostno mejo zviša samo na osnovi zanesljivih ocen tveganja, da se ne ogrozi visoka raven zdravja živali in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

4.

odločno poziva Komisijo, naj v preostalih državah članicah starostno mejo zviša samo na osnovi zanesljivih ocen tveganja, da se ne ogrozi visoka raven zdravja živali in varstva potrošnikov;

| 5. | poudarja, da je nadzorni mehanizem pomembno orodje za spremljanje TSE v EU; izraža pomisleke glede dodatnega zvišanja starostne meje za testiranje govedi, zlasti z vidika testiranja vzorca govedi, ki bo od januarja 2013 dalje glavno orodje sistema za spremljanje BSE pri govedu; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o napredku in novih spoznanjih o obsegu vzorcev, ki jih bo treba izbrati; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je nadzorni mehanizem pomembno orodje za spremljanje TSE v EU; izraža pomisleke glede dodatnega zvišanja starostne meje za testiranje govedi, zlasti z vidika testiranja vzorca govedi, ki bo od januarja 2013 dalje glavno orodje sistema za spremljanje BSE pri govedu; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o napredku in novih spoznanjih o obsegu vzorcev, ki jih bo treba izbrati;

| 6. | odločno poziva Komisijo, naj testiranje živali s tveganjem ohrani kot pomemben element za nadaljnje spremljanje trenda primerov BSE v EU in za zagotavljanje zgodnjega odkrivanja morebitnega ponovnega pojava te bolezni v prihodnosti; |
| --- | --- |

6.

odločno poziva Komisijo, naj testiranje živali s tveganjem ohrani kot pomemben element za nadaljnje spremljanje trenda primerov BSE v EU in za zagotavljanje zgodnjega odkrivanja morebitnega ponovnega pojava te bolezni v prihodnosti;

Revizija prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami

| 7. | podpira, zlasti spričo trenutnega pomanjkanja beljakovin v EU, predlog Komisije za preklic določb o prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami za neprežvekovalce, pod pogojem, da to velja samo za nerastlinojedce in da:






  — | predelane živalske beljakovine izvirajo samo iz vrst, ki ne obolevajo za TSE, |
| --- | --- | --- |

7.

podpira, zlasti spričo trenutnega pomanjkanja beljakovin v EU, predlog Komisije za preklic določb o prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami za neprežvekovalce, pod pogojem, da to velja samo za nerastlinojedce in da:

—

predelane živalske beljakovine izvirajo samo iz vrst, ki ne obolevajo za TSE,

| — | so proizvodne in sterilizacijske metode, ki se uporabljajo za predelane živalske beljakovine v skladu z najstrožjimi varnostnimi standardi in s pravili, opredeljenimi v Uredbi o živalskih stranskih proizvodih, in uporabljajo najnovejšo in najvarnejšo razpoložljivo tehnologijo, |
| --- | --- |

—

so proizvodne in sterilizacijske metode, ki se uporabljajo za predelane živalske beljakovine v skladu z najstrožjimi varnostnimi standardi in s pravili, opredeljenimi v Uredbi o živalskih stranskih proizvodih, in uporabljajo najnovejšo in najvarnejšo razpoložljivo tehnologijo,

| — | sedanje prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste („kanibalizem“) ostanejo v veljavi, |
| --- | --- |

—

sedanje prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste („kanibalizem“) ostanejo v veljavi,

| — | so proizvodne poti predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz različnih vrst, popolnoma ločene, |
| --- | --- |

—

so proizvodne poti predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz različnih vrst, popolnoma ločene,

| — | ločevanje teh proizvodnih poti nadzirajo pristojni organi v državah članicah in jih revidira Komisija, |
| --- | --- |

—

ločevanje teh proizvodnih poti nadzirajo pristojni organi v državah članicah in jih revidira Komisija,

| — | se pred ukinitvijo prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami zagotovi zanesljiva metoda za posamezne živalske vrste, s pomočjo katere je mogoče ugotoviti, od katere živalske vrste izvirajo beljakovine v živalski krmi, ki vsebuje predelane živalske beljakovine, tako da je recikliranje znotraj iste vrste in prisotnost predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz prežvekovalcev, možno izključiti, in |
| --- | --- |

—

se pred ukinitvijo prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami zagotovi zanesljiva metoda za posamezne živalske vrste, s pomočjo katere je mogoče ugotoviti, od katere živalske vrste izvirajo beljakovine v živalski krmi, ki vsebuje predelane živalske beljakovine, tako da je recikliranje znotraj iste vrste in prisotnost predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz prežvekovalcev, možno izključiti, in

| — | se proizvodnja predelanih živalskih beljakovin iz snovi kategorije 1 ali kategorije 2 prepove in da se za proizvodnjo predelanih živalskih beljakovin uporabljajo le snovi kategorije 3, ki so ustrezne za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

—

se proizvodnja predelanih živalskih beljakovin iz snovi kategorije 1 ali kategorije 2 prepove in da se za proizvodnjo predelanih živalskih beljakovin uporabljajo le snovi kategorije 3, ki so ustrezne za prehrano ljudi;

| 8. | poudarja, da morajo biti ti ukrepi vzporedni s skupno kmetijsko politiko, katere namen je povezati poljedelsko in živinorejsko proizvodnjo, doseči ustrezno uporabo travnikov, povečati domačo proizvodnjo beljakovin in podpreti sisteme kolobarjenja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo biti ti ukrepi vzporedni s skupno kmetijsko politiko, katere namen je povezati poljedelsko in živinorejsko proizvodnjo, doseči ustrezno uporabo travnikov, povečati domačo proizvodnjo beljakovin in podpreti sisteme kolobarjenja;

| 9. | odločno poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, ki zagotavljajo, da je v primeru preklica prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami možnost navzkrižne kontaminacije snovi neprežvekovalcev s snovjo prežvekovalcev med prevozom izključena; |
| --- | --- |

9.

odločno poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, ki zagotavljajo, da je v primeru preklica prepovedi krmljenja s predelanimi živalskimi beljakovinami možnost navzkrižne kontaminacije snovi neprežvekovalcev s snovjo prežvekovalcev med prevozom izključena;

| 10. | poziva Komisijo, naj preuči potrebo po posebni odobritvi klavnic, v katerih nastajajo stranski proizvodi neprežvekovalcev in tudi prežvekovalcev, da se zagotovi jasno ločevanje teh stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj preuči potrebo po posebni odobritvi klavnic, v katerih nastajajo stranski proizvodi neprežvekovalcev in tudi prežvekovalcev, da se zagotovi jasno ločevanje teh stranskih proizvodov;

| 11. | zavrača uporabo predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev ali prežvekovalcev, v krmi za prežvekovalce; |
| --- | --- |

11.

zavrača uporabo predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev ali prežvekovalcev, v krmi za prežvekovalce;

| 12. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je za izključitev recikliranja znotraj vrst, uporabe snovi kategorij 1 in 2 ter kršitev higienskih pravil potreben nadzor uvoza predelanih živalskih beljakovin; poudarja, da so v ta namen potrebni tudi redni in nenapovedani pregledi na kraju samem; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je za izključitev recikliranja znotraj vrst, uporabe snovi kategorij 1 in 2 ter kršitev higienskih pravil potreben nadzor uvoza predelanih živalskih beljakovin; poudarja, da so v ta namen potrebni tudi redni in nenapovedani pregledi na kraju samem;

| 13. | se zavzema za kritično preučitev določanja dopustne ravni za naključno in tehnično neizogibno onesnaženje krme z zanemarljivimi količinami neodobrenih živalskih beljakovin, ki niso pridobljene od prežvekovalcev, če je na voljo metoda za določitev deleža tovrstnih beljakovin; |
| --- | --- |

13.

se zavzema za kritično preučitev določanja dopustne ravni za naključno in tehnično neizogibno onesnaženje krme z zanemarljivimi količinami neodobrenih živalskih beljakovin, ki niso pridobljene od prežvekovalcev, če je na voljo metoda za določitev deleža tovrstnih beljakovin;

Seznam snovi s specifičnim tveganjem (SST)

| 14. | pričakuje, da Komisija ohrani stroge standarde iz seznama snovi s specifičnim tveganjem EU; poudarja, da se ti strogi standardi kljub kakršnim koli prizadevanjem Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (OIE) za uskladitev standardov EU s seznamom OIE ne smejo omiliti; |
| --- | --- |

14.

pričakuje, da Komisija ohrani stroge standarde iz seznama snovi s specifičnim tveganjem EU; poudarja, da se ti strogi standardi kljub kakršnim koli prizadevanjem Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (OIE) za uskladitev standardov EU s seznamom OIE ne smejo omiliti;

| 15. | odločno poziva Komisijo, naj o spremembah seznama SST EU razmišlja samo, če bodo temeljile na znanstvenih dejstvih, ob uporabi načela previdnosti, če bo mogoče izključiti tveganje za zdravje ljudi in živali ter zagotoviti varnost verige živil in krme; |
| --- | --- |

15.

odločno poziva Komisijo, naj o spremembah seznama SST EU razmišlja samo, če bodo temeljile na znanstvenih dejstvih, ob uporabi načela previdnosti, če bo mogoče izključiti tveganje za zdravje ljudi in živali ter zagotoviti varnost verige živil in krme;

Raziskave o TSE

| 16. | odločno poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja genetski nadzor praskavca pri ovcah z rejskimi programi, s katerimi bi preprečevali parjenje v sorodstvu ali genetskega zdrsa; |
| --- | --- |

16.

odločno poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja genetski nadzor praskavca pri ovcah z rejskimi programi, s katerimi bi preprečevali parjenje v sorodstvu ali genetskega zdrsa;

| 17. | odločno poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje tekočih raziskav o odpornosti koz na praskavca in o atipičnem praskavcu, saj bi to lahko prispevalo k izkoreninjenju TSE v EU; |
| --- | --- |

17.

odločno poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje tekočih raziskav o odpornosti koz na praskavca in o atipičnem praskavcu, saj bi to lahko prispevalo k izkoreninjenju TSE v EU;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja potekajoče raziskave za razvoj hitrih diagnostičnih testov za odkrivanje BSE pred zakolom in po njem; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja potekajoče raziskave za razvoj hitrih diagnostičnih testov za odkrivanje BSE pred zakolom in po njem;

| 19. | zavrača predlog Komisije, da bi zmanjšali financiranje EU za raziskave o TSE; |
| --- | --- |

19.

zavrača predlog Komisije, da bi zmanjšali financiranje EU za raziskave o TSE;

Izločitev kohorte

| 20. | je seznanjen s predlogom Komisije za spremembo sedanje politike izločanja kohorte pri čredah, okuženih z BSE, v primeru pojava te bolezni v govejih čredah; poudarja, da je treba pred kakršnim koli spreminjanjem politike izločanja kohorte upoštevati naslednje vidike, da bi ohranili visoko raven zaupanja potrošnikov: (1) varstvo potrošnikov, (2) tveganje za zdravje ljudi in živali (3) nadaljevanje prakse, da se organom, pristojnim za obvladovanje tveganja, in zakonodajalcem v primeru ponovnega pojava BSE v EU omogoči, da nemudoma ukrepajo; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen s predlogom Komisije za spremembo sedanje politike izločanja kohorte pri čredah, okuženih z BSE, v primeru pojava te bolezni v govejih čredah; poudarja, da je treba pred kakršnim koli spreminjanjem politike izločanja kohorte upoštevati naslednje vidike, da bi ohranili visoko raven zaupanja potrošnikov: (1) varstvo potrošnikov, (2) tveganje za zdravje ljudi in živali (3) nadaljevanje prakse, da se organom, pristojnim za obvladovanje tveganja, in zakonodajalcem v primeru ponovnega pojava BSE v EU omogoči, da nemudoma ukrepajo;

Varnost živil in krme

| 21. | je seznanjen z zgoraj omenjenim poročilom Komisije o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin; opozarja, da poročilo razkriva nekatere pomanjkljivosti glede kakovosti poročil držav članic, in slednje poziva, naj izboljšajo kakovost poročanja, in sicer z boljšim izvajanjem nacionalnih revizij, tako da bi zagotovili izpolnjevanje regulativnih zahtev, izpostavili primere neskladnosti ter povečali uspešnost nadzornih organov in nosilcev živilske dejavnosti; poziva Komisijo, naj učinkovito spremlja nadzor, ki ga izvajajo države članice; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen z zgoraj omenjenim poročilom Komisije o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin; opozarja, da poročilo razkriva nekatere pomanjkljivosti glede kakovosti poročil držav članic, in slednje poziva, naj izboljšajo kakovost poročanja, in sicer z boljšim izvajanjem nacionalnih revizij, tako da bi zagotovili izpolnjevanje regulativnih zahtev, izpostavili primere neskladnosti ter povečali uspešnost nadzornih organov in nosilcev živilske dejavnosti; poziva Komisijo, naj učinkovito spremlja nadzor, ki ga izvajajo države članice;

| 22. | izraža zaskrbljenost glede kontaminacije živil in krme, na primer z dioksinom, in poziva države članice, naj obstoječe predpise o nadzoru živil in krme in obvladovanju tveganj uveljavljajo in izvajajo zelo strogo ter naj jih po potrebi okrepijo in z uporabo skupnih smernic zagotovijo usklajeno izvajanje povsod na notranjem trgu; |
| --- | --- |

22.

izraža zaskrbljenost glede kontaminacije živil in krme, na primer z dioksinom, in poziva države članice, naj obstoječe predpise o nadzoru živil in krme in obvladovanju tveganj uveljavljajo in izvajajo zelo strogo ter naj jih po potrebi okrepijo in z uporabo skupnih smernic zagotovijo usklajeno izvajanje povsod na notranjem trgu;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1069/2009 in izvedbene uredbe (EU) št. 142/2011 o ravnanju z živalskimi stranskimi proizvodi pri pretvorbi v bioplin ali pri odlaganju prebavnih ostankov in da se prepreči njihovo nezakonito preusmerjanje v prehranjevalno verigo živali; poziva Komisijo, naj nadzoruje izvajanje veljavnih pravil v državah članicah za zagotovitev zaprtosti sistema pri tej dejavnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1069/2009 in izvedbene uredbe (EU) št. 142/2011 o ravnanju z živalskimi stranskimi proizvodi pri pretvorbi v bioplin ali pri odlaganju prebavnih ostankov in da se prepreči njihovo nezakonito preusmerjanje v prehranjevalno verigo živali; poziva Komisijo, naj nadzoruje izvajanje veljavnih pravil v državah članicah za zagotovitev zaprtosti sistema pri tej dejavnosti;

Mehansko izkoščeno meso

| 24. | izraža zaskrbljenost glede sedanje zakonodaje EU o mehansko izkoščenem mesu in njenega izvajanja v državah članicah; |
| --- | --- |

24.

izraža zaskrbljenost glede sedanje zakonodaje EU o mehansko izkoščenem mesu in njenega izvajanja v državah članicah;

| 25. | poziva države članice, naj svoje izvajanje opredelitev mehansko izkoščenega mesa spremenijo v skladu z obstoječimi pravili; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj svoje izvajanje opredelitev mehansko izkoščenega mesa spremenijo v skladu z obstoječimi pravili;

| 26. | poziva k obveznemu označevanju mehansko izkoščenega mesa, namenjenega prehrani ljudi, za boljše obveščanje potrošnikov, ki se bodo tako lahko osveščeno odločali; |
| --- | --- |

26.

poziva k obveznemu označevanju mehansko izkoščenega mesa, namenjenega prehrani ljudi, za boljše obveščanje potrošnikov, ki se bodo tako lahko osveščeno odločali;

| 27. | poziva Komisijo, naj tretje države obvesti o vseh spremembah o uredbi o TSE in ukrepih, povezanih s temi boleznimi; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj tretje države obvesti o vseh spremembah o uredbi o TSE in ukrepih, povezanih s temi boleznimi;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to poročilo o izvajanju posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to poročilo o izvajanju posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

(2)  UL L 226, 25.6.2004, str. 22.

(3)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

(4)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

(5)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(6)  UL L 325, 12.12.2003, str. 31.

(7)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0084.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/125

---

Sreda, 6. julij 2011Varnost letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih

P7_TA(2011)0329

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o varnosti letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih (2010/2154(INI))

2013/C 33 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi varnostnih skenerjev na letališčih EU (KOM(2010)0311), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi varnostnih skenerjev na letališčih EU (KOM(2010)0311),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 o vplivu ukrepov za varnost v letalstvu ter naprav za skeniranje telesa na človekove pravice, zasebnost, osebno dostojanstvo in varstvo podatkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 o vplivu ukrepov za varnost v letalstvu ter naprav za skeniranje telesa na človekove pravice, zasebnost, osebno dostojanstvo in varstvo podatkov (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 272/2009 z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 272/2009 z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 185/2010 z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 185/2010 z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (4),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij o izvajanju Uredbe (ES) št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (KOM(2010)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij o izvajanju Uredbe (ES) št. 2320/2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (KOM(2010)0725),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristojbinah za varovanje v letalstvu (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9),

| — | ob upoštevanju Direktive št. 96/29/EURATOM z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive št. 96/29/EURATOM z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Strokovne skupine za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi varnostnih skenerjev na letališčih EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Strokovne skupine za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi varnostnih skenerjev na letališčih EU,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0216/2011),

Varnostni skenerji

| A. | ker je varnostni skener splošen izraz za tehnologijo, ki odkriva kovinske in nekovinske predmete, skrite v oblačilih; ker je zmogljivost odkrivanja odvisna od zmožnosti skenerja, da zazna kakršen koli prepovedan predmet, ki ga pregledovana oseba morda nosi skritega v svojih oblačilih, |
| --- | --- |

A.

ker je varnostni skener splošen izraz za tehnologijo, ki odkriva kovinske in nekovinske predmete, skrite v oblačilih; ker je zmogljivost odkrivanja odvisna od zmožnosti skenerja, da zazna kakršen koli prepovedan predmet, ki ga pregledovana oseba morda nosi skritega v svojih oblačilih,

| B. | ker pravni okvir EU za varovanje v letalstvu določa različne metode in tehnologije za varnostno pregledovanje, ki naj bi odkrivale prepovedane predmete, skrite v oblačilih, države članice pa lahko izberejo eno ali več ponujenih metod; ker varnostnih skenerjev trenutno ni na tem seznamu, |
| --- | --- |

B.

ker pravni okvir EU za varovanje v letalstvu določa različne metode in tehnologije za varnostno pregledovanje, ki naj bi odkrivale prepovedane predmete, skrite v oblačilih, države članice pa lahko izberejo eno ali več ponujenih metod; ker varnostnih skenerjev trenutno ni na tem seznamu,

| C. | ker številne države članice varnostne skenerje trenutno začasno uporabljajo na svojih letališčih – za največ 30 mesecev – in tako uveljavljajo svojo pravico do preizkušanja novih tehnologij (poglavje 12.8 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 185/2010), |
| --- | --- |

C.

ker številne države članice varnostne skenerje trenutno začasno uporabljajo na svojih letališčih – za največ 30 mesecev – in tako uveljavljajo svojo pravico do preizkušanja novih tehnologij (poglavje 12.8 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 185/2010),

| D. | ker imajo države članice pravico, da uporabijo ukrepe, ki so strožji od skupnih osnovnih standardov, ki jih zahteva evropska zakonodaja, in lahko torej uvedejo varnostne skenerje na svojem ozemlju; ker morajo v tem primeru delovati na osnovi ocene tveganja in skladno z zakonodajo EU; ker morajo biti ti ukrepi ustrezni, objektivni, nediskriminatorni in sorazmerni tveganju, zaradi katerega se sprejemajo (člen 6 Uredbe (ES) št. 300/2008), |
| --- | --- |

D.

ker imajo države članice pravico, da uporabijo ukrepe, ki so strožji od skupnih osnovnih standardov, ki jih zahteva evropska zakonodaja, in lahko torej uvedejo varnostne skenerje na svojem ozemlju; ker morajo v tem primeru delovati na osnovi ocene tveganja in skladno z zakonodajo EU; ker morajo biti ti ukrepi ustrezni, objektivni, nediskriminatorni in sorazmerni tveganju, zaradi katerega se sprejemajo (člen 6 Uredbe (ES) št. 300/2008),

| E. | ker v obeh zgornjih primerih uvedba varnostnih skenerjev v državah članicah onemogoča pravi enkratni varnostni pregled; ker ob nadaljevanju sedanjih razmer pogoji delovanja, ki veljajo za države članice, ne bodo enotni in torej ne bodo koristili potnikom, |
| --- | --- |

E.

ker v obeh zgornjih primerih uvedba varnostnih skenerjev v državah članicah onemogoča pravi enkratni varnostni pregled; ker ob nadaljevanju sedanjih razmer pogoji delovanja, ki veljajo za države članice, ne bodo enotni in torej ne bodo koristili potnikom,

| F. | ker razprava o varnostnih skenerjih ne bi smela potekati ločeno od splošne razprave o celovitem splošni politiki varovanja za evropska letališča; |
| --- | --- |

F.

ker razprava o varnostnih skenerjih ne bi smela potekati ločeno od splošne razprave o celovitem splošni politiki varovanja za evropska letališča;

| G. | ker je zdravje bogastvo, ki ga je treba ohraniti in pravica, ki jo je treba varovati; ker je izpostavljenost ionizirajočemu sevanju tveganje, kateremu bi se bilo treba izogniti; ker zato uporaba skenerjev, ki uporabljajo ionizirajoče sevanje in katerih učinki so kumulativni ter škodljivi za človekovo zdravje, v Evropski uniji ne bi smela biti dovoljena, |
| --- | --- |

G.

ker je zdravje bogastvo, ki ga je treba ohraniti in pravica, ki jo je treba varovati; ker je izpostavljenost ionizirajočemu sevanju tveganje, kateremu bi se bilo treba izogniti; ker zato uporaba skenerjev, ki uporabljajo ionizirajoče sevanje in katerih učinki so kumulativni ter škodljivi za človekovo zdravje, v Evropski uniji ne bi smela biti dovoljena,

| H. | ker tako zakonodaja EU kot zakoni držav članic že določajo pravila o zaščiti pred nevarnostnimi za zdravje, ki lahko izhajajo iz uporabe tehnologij, ki oddajajo ionizirajoče sevanje, in o omejitvah za izpostavljenost takšnemu sevanju; ker bi torej bilo treba v Evropski uniji prepovedati skenerje, ki uporabljajo ionizirajoče sevanje, |
| --- | --- |

H.

ker tako zakonodaja EU kot zakoni držav članic že določajo pravila o zaščiti pred nevarnostnimi za zdravje, ki lahko izhajajo iz uporabe tehnologij, ki oddajajo ionizirajoče sevanje, in o omejitvah za izpostavljenost takšnemu sevanju; ker bi torej bilo treba v Evropski uniji prepovedati skenerje, ki uporabljajo ionizirajoče sevanje,

| I. | ker se je Komisija posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 ter Evropsko agencijo za temeljne pravice in ker odgovori slednjih vsebujejo pomembne elemente, kar zadeva pogoje, pod katerimi bi uporaba varnostnih skenerjev na letališčih lahko bila skladna z varstvom temeljnih pravic, |
| --- | --- |

I.

ker se je Komisija posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 ter Evropsko agencijo za temeljne pravice in ker odgovori slednjih vsebujejo pomembne elemente, kar zadeva pogoje, pod katerimi bi uporaba varnostnih skenerjev na letališčih lahko bila skladna z varstvom temeljnih pravic,

| J. | ker je treba pred uvedbo varnostnih skenerjev preučiti tehnološke in praktične pomisleke glede pravice do zasebnosti, svobode misli, vesti in veroizpovedi ter nediskriminacije in varstva podatkov, |
| --- | --- |

J.

ker je treba pred uvedbo varnostnih skenerjev preučiti tehnološke in praktične pomisleke glede pravice do zasebnosti, svobode misli, vesti in veroizpovedi ter nediskriminacije in varstva podatkov,

| K. | ker bi morali varnostni skenerji, poleg zagotavljanja višje ravni varnosti kot sedanje naprave, pomagati pospešiti preglede potnikov in skrajšati čakalne dobe, |
| --- | --- |

K.

ker bi morali varnostni skenerji, poleg zagotavljanja višje ravni varnosti kot sedanje naprave, pomagati pospešiti preglede potnikov in skrajšati čakalne dobe,

Financiranje varovanja v letalstvu

| L. | ker Svet še ni izrazil svojega mnenja o stališču Parlamenta glede direktive o pristojbinah za varovanje v letalstvu, |
| --- | --- |

L.

ker Svet še ni izrazil svojega mnenja o stališču Parlamenta glede direktive o pristojbinah za varovanje v letalstvu,

Varnostni ukrepi za tovor

| M. | ker je bil pri zadnjih odkritih poskusih terorističnih dejanj, ki so jih odkrile obveščevalne službe, uporabljen tovor, |
| --- | --- |

M.

ker je bil pri zadnjih odkritih poskusih terorističnih dejanj, ki so jih odkrile obveščevalne službe, uporabljen tovor,

| N. | ker so ustreznim varnostnim ukrepom podvrženi ne samo potniki, temveč tudi tovor in pošta ter ker mora tako ostati tudi v prihodnje, |
| --- | --- |

N.

ker so ustreznim varnostnim ukrepom podvrženi ne samo potniki, temveč tudi tovor in pošta ter ker mora tako ostati tudi v prihodnje,

| O. | ker sta lahko tovor in pošta, ki se prevažata s potniškimi letali, tarča terorističnih napadov; ker je glede na to, da je varnostni nadzor tovora in pošte bistveno manj temeljit od nadzora potnikov, treba poostriti varnostne ukrepe za pošto in tovor, ki se nalagata na potniška letala, |
| --- | --- |

O.

ker sta lahko tovor in pošta, ki se prevažata s potniškimi letali, tarča terorističnih napadov; ker je glede na to, da je varnostni nadzor tovora in pošte bistveno manj temeljit od nadzora potnikov, treba poostriti varnostne ukrepe za pošto in tovor, ki se nalagata na potniška letala,

| P. | ker varnostni ukrepi ne zadevajo samo letališč, ampak celotno dobavno verigo, |
| --- | --- |

P.

ker varnostni ukrepi ne zadevajo samo letališč, ampak celotno dobavno verigo,

| Q. | ker imajo poštni operaterji pri upravljanju izmenjav pošte in paketov pomembno vlogo na področju varovanja v letalstvu ter so, v skladu z evropsko zakonodajo, vložili precejšnje količine denarja in uvedli nove tehnologije, da bi zagotovili skladnost z mednarodnimi in evropskimi varnostnimi standardi, |
| --- | --- |

Q.

ker imajo poštni operaterji pri upravljanju izmenjav pošte in paketov pomembno vlogo na področju varovanja v letalstvu ter so, v skladu z evropsko zakonodajo, vložili precejšnje količine denarja in uvedli nove tehnologije, da bi zagotovili skladnost z mednarodnimi in evropskimi varnostnimi standardi,

Mednarodni odnosi

| R. | ker je za zagotovitev visoke stopnje zaščite in hkratno preprečitev zaporednih preverjanj potnikov, s posledičnimi omejitvami in dodatnimi stroški, potrebno mednarodno usklajevanje ukrepov za varovanje v letalstvu, |
| --- | --- |

R.

ker je za zagotovitev visoke stopnje zaščite in hkratno preprečitev zaporednih preverjanj potnikov, s posledičnimi omejitvami in dodatnimi stroški, potrebno mednarodno usklajevanje ukrepov za varovanje v letalstvu,

Usposabljanje varnostnega osebja

| S. | ker je začetno in nadaljevalno usposabljanje varnostnega osebja bistveno za zagotavljanje visoke stopnje varovanja v letalstvu, ki mora biti združljivo z načinom obravnave potnikov, ki ohranja dostojanstvo posameznikov in varuje njihove osebne podatke, |
| --- | --- |

S.

ker je začetno in nadaljevalno usposabljanje varnostnega osebja bistveno za zagotavljanje visoke stopnje varovanja v letalstvu, ki mora biti združljivo z načinom obravnave potnikov, ki ohranja dostojanstvo posameznikov in varuje njihove osebne podatke,

| T. | ker je treba v pregled Direktive 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (11) vključiti socialne standarde ter standarde izobraževanja in usposabljanja za osebje za varovanje, |
| --- | --- |

T.

ker je treba v pregled Direktive 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (11) vključiti socialne standarde ter standarde izobraževanja in usposabljanja za osebje za varovanje,

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da je potreben celosten pristop k varovanju v letalstvu, z enkratnim varnostnim pregledom, tako da potnikov, prtljage in tovora, ki prihajajo na letališče EU z drugega letališča EU, ni treba ponovno varnostno pregledati; |
| --- | --- |

1.

meni, da je potreben celosten pristop k varovanju v letalstvu, z enkratnim varnostnim pregledom, tako da potnikov, prtljage in tovora, ki prihajajo na letališče EU z drugega letališča EU, ni treba ponovno varnostno pregledati;

| 2. | meni, da nekatere metode varnostnega pregledovanja, ki so s stališča potnikov učinkovite in hitre glede na porabljen čas na kontrolnih točkah, predstavljajo dodano vrednost pri varovanju v letalstvu; |
| --- | --- |

2.

meni, da nekatere metode varnostnega pregledovanja, ki so s stališča potnikov učinkovite in hitre glede na porabljen čas na kontrolnih točkah, predstavljajo dodano vrednost pri varovanju v letalstvu;

| 3. | poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe drugih metod za odkrivanje eksploziva, vključno s trdimi snovmi, na področju varovanja v letalstvu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe drugih metod za odkrivanje eksploziva, vključno s trdimi snovmi, na področju varovanja v letalstvu;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo celovit sistem analize tveganja za potnike, ki so upravičeno osumljeni, da predstavljajo varnostno grožnjo, ter za preverjanje prtljage in tovora, ki bo temeljil na vseh razpoložljivih in zanesljivih informacijah, še zlasti tistih, ki jih priskrbijo policija, obveščevalne službe, carina in prevozniška podjetja; meni, da bi celoten sistem pridobivanja informacij moral težiti k učinkovitosti in biti popolnoma v skladu s členom 21 Listine EU o temeljnih pravicah o nediskriminaciji in v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo celovit sistem analize tveganja za potnike, ki so upravičeno osumljeni, da predstavljajo varnostno grožnjo, ter za preverjanje prtljage in tovora, ki bo temeljil na vseh razpoložljivih in zanesljivih informacijah, še zlasti tistih, ki jih priskrbijo policija, obveščevalne službe, carina in prevozniška podjetja; meni, da bi celoten sistem pridobivanja informacij moral težiti k učinkovitosti in biti popolnoma v skladu s členom 21 Listine EU o temeljnih pravicah o nediskriminaciji in v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito sodelovanje, upravljanje varovanja in izmenjavo informacij med vsemi zadevnimi organi in službami ter med organi in podjetji za zračni prevoz in varovanje tako na evropski kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito sodelovanje, upravljanje varovanja in izmenjavo informacij med vsemi zadevnimi organi in službami ter med organi in podjetji za zračni prevoz in varovanje tako na evropski kot na nacionalni ravni;

| 6. | poziva Komisijo, naj redno in skladno z morebitnimi problemi v praksi in tehnološkim napredkom pregleduje seznam dovoljenih metod varnostnega pregledovanja ter pogoje in minimalne standarde za njihovo izvajanje, da bi zagotovila visoko raven zmogljivosti odkrivanja ter varovanja pravic in interesov potnikov in zaposlenih v skladu s tem napredkom; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj redno in skladno z morebitnimi problemi v praksi in tehnološkim napredkom pregleduje seznam dovoljenih metod varnostnega pregledovanja ter pogoje in minimalne standarde za njihovo izvajanje, da bi zagotovila visoko raven zmogljivosti odkrivanja ter varovanja pravic in interesov potnikov in zaposlenih v skladu s tem napredkom;

| 7. | poudarja pomen boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ki ogrožata varnost Evropske unije, kakor je že opredeljeno v stockholmskem programu, in samo v zvezi s tem podpira uporabo varnostnih ukrepov za preprečevanje terorističnih incidentov, ki so zakonsko predpisani, učinkoviti ter nujni v svobodni in odprti demokratični družbi, sorazmerni zadanemu cilju ter popolnoma spoštujejo Listino EU o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; opozarja, da je zaupanje državljanov v institucije ključnega pomena, zato je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med potrebo po zagotavljanju varnosti in potrebo po spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ki ogrožata varnost Evropske unije, kakor je že opredeljeno v stockholmskem programu, in samo v zvezi s tem podpira uporabo varnostnih ukrepov za preprečevanje terorističnih incidentov, ki so zakonsko predpisani, učinkoviti ter nujni v svobodni in odprti demokratični družbi, sorazmerni zadanemu cilju ter popolnoma spoštujejo Listino EU o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; opozarja, da je zaupanje državljanov v institucije ključnega pomena, zato je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med potrebo po zagotavljanju varnosti in potrebo po spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin;

| 8. | v zvezi s tem poudarja, da mora biti vsak protiteroristični ukrep popolnoma v skladu s temeljnimi pravicami in obveznostmi Evropske unije, ki so nujne v demokratični družbi, ter sorazmeren, nujno potreben, zakonsko predpisan in omejen na svoj specifičen namen; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem poudarja, da mora biti vsak protiteroristični ukrep popolnoma v skladu s temeljnimi pravicami in obveznostmi Evropske unije, ki so nujne v demokratični družbi, ter sorazmeren, nujno potreben, zakonsko predpisan in omejen na svoj specifičen namen;

Varnostni skenerji

| 9. | poziva Komisijo, naj predlaga, da se varnostni skenerji, skupaj z ustreznimi pravili in splošnimi minimalnimi merili za njihovo uporabo, kot je določeno v tej resoluciji, na seznam dovoljenih metod varnostnega pregledovanja dodajo šele takrat, ko se izvede presoja učinka, ki jo je Parlament zahteval leta 2008 in če ta presoja pokaže, da izbrane naprave ne predstavljajo tveganja za zdravje potnikov, osebne podatke, dostojanstvo posameznikov in zasebnost potnikov ali učinkovitost ali učinkovitost teh skenerjev; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj predlaga, da se varnostni skenerji, skupaj z ustreznimi pravili in splošnimi minimalnimi merili za njihovo uporabo, kot je določeno v tej resoluciji, na seznam dovoljenih metod varnostnega pregledovanja dodajo šele takrat, ko se izvede presoja učinka, ki jo je Parlament zahteval leta 2008 in če ta presoja pokaže, da izbrane naprave ne predstavljajo tveganja za zdravje potnikov, osebne podatke, dostojanstvo posameznikov in zasebnost potnikov ali učinkovitost ali učinkovitost teh skenerjev;

| 10. | meni, da morajo uporabo varnostnih skenerjev urejati skupna pravila, postopki in standardi EU, ki ne določajo samo meril zmogljivosti odkrivanja, ampak tudi zaščitne ukrepe za varstvo zdravja in temeljnih pravic ter interesov potnikov, delavcev, članov posadke in osebja za varovanje; |
| --- | --- |

10.

meni, da morajo uporabo varnostnih skenerjev urejati skupna pravila, postopki in standardi EU, ki ne določajo samo meril zmogljivosti odkrivanja, ampak tudi zaščitne ukrepe za varstvo zdravja in temeljnih pravic ter interesov potnikov, delavcev, članov posadke in osebja za varovanje;

| 11. | meni, da bi morali varnostni skenerji služiti za pospešitev pregledov na letališčih in zmanjšanje neprijetnosti za potnike, ter zato poziva Komisijo, naj ta vidik upošteva v svojih zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morali varnostni skenerji služiti za pospešitev pregledov na letališčih in zmanjšanje neprijetnosti za potnike, ter zato poziva Komisijo, naj ta vidik upošteva v svojih zakonodajnih predlogih;

| 12. | natančneje predlaga, da bi Komisija morala določiti pravila za uporabo varnostnih skenerjev, nato pa jih po potrebi redno pregledovati, da bi določbe o varstvu zdravja, zasebnosti, osebnih podatkov in temeljnih pravic prilagodila tehnološkemu razvoju; |
| --- | --- |

12.

natančneje predlaga, da bi Komisija morala določiti pravila za uporabo varnostnih skenerjev, nato pa jih po potrebi redno pregledovati, da bi določbe o varstvu zdravja, zasebnosti, osebnih podatkov in temeljnih pravic prilagodila tehnološkemu razvoju;

Nujnost in sorazmernost

| 13. | meni, da morajo javni organi zaradi vse večje teroristične grožnje sprejeti zaščitne in preventivne ukrepe, ki jih zahtevajo demokratične družbe; |
| --- | --- |

13.

meni, da morajo javni organi zaradi vse večje teroristične grožnje sprejeti zaščitne in preventivne ukrepe, ki jih zahtevajo demokratične družbe;

| 14. | meni, da je zmogljivost odkrivanja varnostnih skenerjev večja kakor pri sedanjih detektorjih kovin, še zlasti kar zadeva nekovinske predmete in tekočine, medtem ko ročni telesni pregled pri potnikih povzroča večjo razdraženost in izgubo časa ter je zato verjetnost, da bi ga potniki odklonili, večja kakor pri pregledu s skenerjem; |
| --- | --- |

14.

meni, da je zmogljivost odkrivanja varnostnih skenerjev večja kakor pri sedanjih detektorjih kovin, še zlasti kar zadeva nekovinske predmete in tekočine, medtem ko ročni telesni pregled pri potnikih povzroča večjo razdraženost in izgubo časa ter je zato verjetnost, da bi ga potniki odklonili, večja kakor pri pregledu s skenerjem;

| 15. | meni, da je uporaba varnostnih skenerjev bolj zaželena od drugih manj zahtevnih metod, ki ne bi zagotovile podobne stopnje zaščite, pod pogojem, da se zagotovijo ustrezni zaščitni ukrepi; opozarja, da bi morala biti prednostna naloga pri varovanju v letalstvu uporaba obveščevalnih služb na splošno in zagotavljanje dobro izobraženega letališkega osebja za varovanje. |
| --- | --- |

15.

meni, da je uporaba varnostnih skenerjev bolj zaželena od drugih manj zahtevnih metod, ki ne bi zagotovile podobne stopnje zaščite, pod pogojem, da se zagotovijo ustrezni zaščitni ukrepi; opozarja, da bi morala biti prednostna naloga pri varovanju v letalstvu uporaba obveščevalnih služb na splošno in zagotavljanje dobro izobraženega letališkega osebja za varovanje.

| 16. | meni, da je pomisleke in zahteve glede zasebnosti in zdravja možno odpraviti oziroma izpolniti z razpoložljivo tehnologijo in metodami; meni, da je tehnologija, ki se sedaj razvija, obetavna, in da bi bilo treba uporabiti najboljšo razpoložljivo tehnologijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da je pomisleke in zahteve glede zasebnosti in zdravja možno odpraviti oziroma izpolniti z razpoložljivo tehnologijo in metodami; meni, da je tehnologija, ki se sedaj razvija, obetavna, in da bi bilo treba uporabiti najboljšo razpoložljivo tehnologijo;

| 17. | meni, da namestitev varnostnih skenerjev ali odločitev za njihovo nenamestitev spada na področje odgovornosti in svobode odločanja držav članic EU; vendar meni, da je treba bolje uskladiti uporabo skenerjev, da se lahko vzpostavi dosleden evropski prostor za varnost v letalskem prometu; |
| --- | --- |

17.

meni, da namestitev varnostnih skenerjev ali odločitev za njihovo nenamestitev spada na področje odgovornosti in svobode odločanja držav članic EU; vendar meni, da je treba bolje uskladiti uporabo skenerjev, da se lahko vzpostavi dosleden evropski prostor za varnost v letalskem prometu;

| 18. | meni, da morajo varnostni skenerji, v primeru, ko jih katera od držav članic namesti, ustrezati minimalnim standardom in zahtevam, ki jih določa EU za vse svoje države članice, brez poseganja v pravico držav članic, da uporabijo strožje ukrepe; |
| --- | --- |

18.

meni, da morajo varnostni skenerji, v primeru, ko jih katera od držav članic namesti, ustrezati minimalnim standardom in zahtevam, ki jih določa EU za vse svoje države članice, brez poseganja v pravico držav članic, da uporabijo strožje ukrepe;

| 19. | meni, da morajo države članice zagotoviti dodatne nadzorne točke in osebje za varovanje, da namestitev varnostnih skenerjev ne bi vplivala na potnike; |
| --- | --- |

19.

meni, da morajo države članice zagotoviti dodatne nadzorne točke in osebje za varovanje, da namestitev varnostnih skenerjev ne bi vplivala na potnike;

| 20. | meni, da bi, kar zadeva uporabo varnostnih skenerjev, osebe, ki se jih pregleduje, morale imeti možnost izbire, pri čemer bi v primeru, ko bi slednjo odklonili, morali pristati na nadomestne metode za varnostno pregledovanje, ki zagotavljajo najmanj enako raven učinkovitosti kot varnostni skenerji in popolno spoštovanje pravic in dostojanstva potnikov; poudarja, da se v tem primeru potnikov, ki odklonijo pregled z varnostnim skenerjem, ne sme obravnavati kot osebe, ki vzbujajo sum; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi, kar zadeva uporabo varnostnih skenerjev, osebe, ki se jih pregleduje, morale imeti možnost izbire, pri čemer bi v primeru, ko bi slednjo odklonili, morali pristati na nadomestne metode za varnostno pregledovanje, ki zagotavljajo najmanj enako raven učinkovitosti kot varnostni skenerji in popolno spoštovanje pravic in dostojanstva potnikov; poudarja, da se v tem primeru potnikov, ki odklonijo pregled z varnostnim skenerjem, ne sme obravnavati kot osebe, ki vzbujajo sum;

Zdravje

| 21. | poudarja, da se morata evropska in nacionalna zakonodaja uporabljati predvsem v skladu z načelom ALARA (As Low As Reasonably Achievable – tako nizko, kot je še možno razumno doseči); |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se morata evropska in nacionalna zakonodaja uporabljati predvsem v skladu z načelom ALARA (As Low As Reasonably Achievable – tako nizko, kot je še možno razumno doseči);

| 22. | poziva države članice, naj uporabijo tehnologijo, ki je najmanj škodljiva za zdravje ljudi in ki nudi sprejemljive rešitve za pomisleke javnosti v zvezi z zasebnostjo; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj uporabijo tehnologijo, ki je najmanj škodljiva za zdravje ljudi in ki nudi sprejemljive rešitve za pomisleke javnosti v zvezi z zasebnostjo;

| 23. | meni, da izpostavljanje količinam kumulativnega ionizirajočega sevanja ne more biti sprejemljivo; zato meni, da bi morala biti vsaka oblika tehnologije, ki uporablja ionizirajoče sevanje, izrecno izključena iz uporabe pri varnostnem pregledovanju; |
| --- | --- |

23.

meni, da izpostavljanje količinam kumulativnega ionizirajočega sevanja ne more biti sprejemljivo; zato meni, da bi morala biti vsaka oblika tehnologije, ki uporablja ionizirajoče sevanje, izrecno izključena iz uporabe pri varnostnem pregledovanju;

| 24. | poziva Komisijo, naj v naslednjem okvirnem programu za raziskave preuči možnost uporabe tehnologije, ki je povsem neškodljiva za vse ljudi in ki hkrati zagotavlja varovanje v letalskem prometu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v naslednjem okvirnem programu za raziskave preuči možnost uporabe tehnologije, ki je povsem neškodljiva za vse ljudi in ki hkrati zagotavlja varovanje v letalskem prometu;

| 25. | poziva države članice, naj redno spremljajo dolgoročne učinke izpostavljenosti varnostnim skenerjem ob upoštevanju novih znanstvenih dognanj ter preverjajo njihovo pravilno namestitev, uporabo in delovanje; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj redno spremljajo dolgoročne učinke izpostavljenosti varnostnim skenerjem ob upoštevanju novih znanstvenih dognanj ter preverjajo njihovo pravilno namestitev, uporabo in delovanje;

| 26. | zahteva ustrezno upoštevanje posebnih primerov ter pošteno in posamezniku prilagojeno obravnavo ranljivih potnikov z vidika zdravja in komuniciranja, kot so nosečnice, otroci, starejše osebe, invalidne osebe ter osebe z medicinskimi vsadki (npr. ortopedskimi protezami in srčnimi spodbujevalniki), pa tudi vse osebe, ki imajo s seboj zdravila in/ali medicinske pripomočke, potrebne za ohranjanje njihovega zdravja (na primer brizge in inzulin); |
| --- | --- |

26.

zahteva ustrezno upoštevanje posebnih primerov ter pošteno in posamezniku prilagojeno obravnavo ranljivih potnikov z vidika zdravja in komuniciranja, kot so nosečnice, otroci, starejše osebe, invalidne osebe ter osebe z medicinskimi vsadki (npr. ortopedskimi protezami in srčnimi spodbujevalniki), pa tudi vse osebe, ki imajo s seboj zdravila in/ali medicinske pripomočke, potrebne za ohranjanje njihovega zdravja (na primer brizge in inzulin);

Slikanje telesa

| 27. | meni, da bi morali biti dovoljeni samo orisi ("stick figures") in vztraja, da je izdelava podob telesa nesprejemljiva; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morali biti dovoljeni samo orisi ("stick figures") in vztraja, da je izdelava podob telesa nesprejemljiva;

| 28. | poudarja, da je podatke, ki se ustvarijo med postopkom skeniranja, mogoče uporabiti zgolj za toliko časa, kolikor je potrebno za postopek preverjanja, da jih je treba neposredno po pregledu vsakega posameznika uničiti in da se jih ne sme shranjevati; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je podatke, ki se ustvarijo med postopkom skeniranja, mogoče uporabiti zgolj za toliko časa, kolikor je potrebno za postopek preverjanja, da jih je treba neposredno po pregledu vsakega posameznika uničiti in da se jih ne sme shranjevati;

Prepoved diskriminacije

| 29. | meni, da morajo pravila delovanja zagotavljati, da se uporablja postopek naključne izbire in da se potnikov, ki morajo stopiti skozi varnostni skener, ne sme izbirati na osnovi diskriminatornih meril; |
| --- | --- |

29.

meni, da morajo pravila delovanja zagotavljati, da se uporablja postopek naključne izbire in da se potnikov, ki morajo stopiti skozi varnostni skener, ne sme izbirati na osnovi diskriminatornih meril;

| 30. | poudarja, da je pri postopku izbiro ali zavrnitev varnostnega pregleda s skenerjem nedopustna vsakršna oblika profiliranja, na primer na podlagi spola, rase, barve kože, narodnosti, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je pri postopku izbiro ali zavrnitev varnostnega pregleda s skenerjem nedopustna vsakršna oblika profiliranja, na primer na podlagi spola, rase, barve kože, narodnosti, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja;

Varstvo podatkov

| 31. | meni, da bi morali vsi skenerji uporabiti tehnologijo popolnoma anonimizirane risbe, s čimer bi zaščitili identiteto potnikov in zagotovili, da jih ni mogoče prepoznati prek podob katerega koli dela telesa. |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morali vsi skenerji uporabiti tehnologijo popolnoma anonimizirane risbe, s čimer bi zaščitili identiteto potnikov in zagotovili, da jih ni mogoče prepoznati prek podob katerega koli dela telesa.

| 32. | poudarja, da tehnologija, ki se bo uporabljala, ne sme vsebovati zmogljivosti za skladiščenje in shranjevanje podatkov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da tehnologija, ki se bo uporabljala, ne sme vsebovati zmogljivosti za skladiščenje in shranjevanje podatkov;

| 33. | opozarja, da mora biti uporaba varnostnih skenerjev skladna z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da mora biti uporaba varnostnih skenerjev skladna z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov;

| 34. | poudarja, da morajo imeti države članice, ki se odločijo za uporabo varnostnih skenerjev, možnost, da v skladu z načelom subsidiarnosti uporabijo strožje standarde od tistih, opredeljenih v evropski zakonodaji o varstvu državljanov in njihovih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morajo imeti države članice, ki se odločijo za uporabo varnostnih skenerjev, možnost, da v skladu z načelom subsidiarnosti uporabijo strožje standarde od tistih, opredeljenih v evropski zakonodaji o varstvu državljanov in njihovih osebnih podatkov;

Informacije za skenirane osebe

| 35. | meni, da bi osebe, ki opravljajo preverjanja, morale vnaprej prejeti podrobne informacije, predvsem o delovanju zadevnega skenerja, zagotovljenih pogojih za zaščito pravice do dostojanstva, zasebnosti in varstva podatkov ter možnosti odklonitve prehoda skozi skener; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi osebe, ki opravljajo preverjanja, morale vnaprej prejeti podrobne informacije, predvsem o delovanju zadevnega skenerja, zagotovljenih pogojih za zaščito pravice do dostojanstva, zasebnosti in varstva podatkov ter možnosti odklonitve prehoda skozi skener;

| 36. | poziva Komisijo, naj v svoje kampanje obveščanja o pravicah letalskih potnikov vključi oddelek s podrobno navedenimi pravicami potnikov glede varnostnega pregledovanja in varnostnih skenerjev; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj v svoje kampanje obveščanja o pravicah letalskih potnikov vključi oddelek s podrobno navedenimi pravicami potnikov glede varnostnega pregledovanja in varnostnih skenerjev;

Obravnava skeniranih oseb

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo osebje za varovanje deležno posebnega usposabljanja za uporabo varnostnih skenerjev tako, da bo lahko spoštovalo temeljne pravice, osebno dostojanstvo, varstvo podatkov in zdravje potnikov; v zvezi s tem meni, da bi bilo koristno oblikovati kodeks ravnanja za vso osebje, ki bo pristojno za delo s skenerji; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo osebje za varovanje deležno posebnega usposabljanja za uporabo varnostnih skenerjev tako, da bo lahko spoštovalo temeljne pravice, osebno dostojanstvo, varstvo podatkov in zdravje potnikov; v zvezi s tem meni, da bi bilo koristno oblikovati kodeks ravnanja za vso osebje, ki bo pristojno za delo s skenerji;

Financiranje varovanja v letalstvu

| 38. | želi spomniti na svoje stališče z dne 5. maja 2010 o pristojbinah za varovanje v letalstvu; |
| --- | --- |

38.

želi spomniti na svoje stališče z dne 5. maja 2010 o pristojbinah za varovanje v letalstvu;

| 39. | meni, da bi pristojbine za varovanje morale biti pregledne, da bi se morale uporabljati zgolj za pokrivanje stroškov varovanja in da bi države članice, ki se odločijo za uporabo strožjih ukrepov, morale financirati iz tega izhajajoče dodatne stroške; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi pristojbine za varovanje morale biti pregledne, da bi se morale uporabljati zgolj za pokrivanje stroškov varovanja in da bi države članice, ki se odločijo za uporabo strožjih ukrepov, morale financirati iz tega izhajajoče dodatne stroške;

| 40. | odločno poziva Svet, naj takoj in v prvi obravnavi sprejme stališče o pristojbinah za varovanje v letalstvu, saj sta zakonodaja o varovanju v letalstvu in zakonodaja o pristojbinah za varovanje v letalstvu tesno povezani; |
| --- | --- |

40.

odločno poziva Svet, naj takoj in v prvi obravnavi sprejme stališče o pristojbinah za varovanje v letalstvu, saj sta zakonodaja o varovanju v letalstvu in zakonodaja o pristojbinah za varovanje v letalstvu tesno povezani;

| 41. | priporoča, da bi morali biti na vozovnici vsakega potnika razvidni stroški varnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

41.

priporoča, da bi morali biti na vozovnici vsakega potnika razvidni stroški varnostnih ukrepov;

Prepoved tekočin, aerosolov in gelov

| 42. | ponavlja in potrjuje svoje stališče, da bi prepoved prenašanja tekočin morala prenehati veljati leta 2013, kot to določa zakonodaja EU; zato poziva vse strani, ki jih to zadeva, Komisijo, države članice in letalski sektor, naj tesno sodelujejo, da bi v korist potnikov dosegli odpravo omejitev na prenos tekočin na krovu letala; |
| --- | --- |

42.

ponavlja in potrjuje svoje stališče, da bi prepoved prenašanja tekočin morala prenehati veljati leta 2013, kot to določa zakonodaja EU; zato poziva vse strani, ki jih to zadeva, Komisijo, države članice in letalski sektor, naj tesno sodelujejo, da bi v korist potnikov dosegli odpravo omejitev na prenos tekočin na krovu letala;

| 43. | poziva države članice in letališča, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo pravočasno razpoložljivost ustrezne tehnologije, da predvidena odprava prepovedi prenašanja tekočin ne bi ogrozila varnosti; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice in letališča, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo pravočasno razpoložljivost ustrezne tehnologije, da predvidena odprava prepovedi prenašanja tekočin ne bi ogrozila varnosti;

| 44. | v zvezi s tem meni, da bi vsi udeleženci morali ustrezno ukrepati, da bi bil prehod s prepovedi prenašanja tekočin, aerosolov in gelov na preverjanja le-teh karseda zadovoljiv in enoten ter bi ves čas zagotavljal pravice potnikov; |
| --- | --- |

44.

v zvezi s tem meni, da bi vsi udeleženci morali ustrezno ukrepati, da bi bil prehod s prepovedi prenašanja tekočin, aerosolov in gelov na preverjanja le-teh karseda zadovoljiv in enoten ter bi ves čas zagotavljal pravice potnikov;

Varnostni ukrepi za tovor

| 45. | meni, da bi preverjanja tovora in pošte, ki temeljijo na analizi tveganja, morala biti sorazmerna z grožnjami, ki jih predstavlja njihovo prevažanje, in da bi bilo treba jamčiti ustrezno varovanje, še posebej pri prevozu tovora in pošte s potniškimi letali; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi preverjanja tovora in pošte, ki temeljijo na analizi tveganja, morala biti sorazmerna z grožnjami, ki jih predstavlja njihovo prevažanje, in da bi bilo treba jamčiti ustrezno varovanje, še posebej pri prevozu tovora in pošte s potniškimi letali;

| 46. | opozarja, da 100-odstotno skeniranje tovora ni izvedljivo; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za izvajanje Uredbe (ES) št. 300/2008, kot tudi ustrezne Uredbe Komisije (EU) št. 185/2010, da bi izboljšale varovanje v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da 100-odstotno skeniranje tovora ni izvedljivo; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za izvajanje Uredbe (ES) št. 300/2008, kot tudi ustrezne Uredbe Komisije (EU) št. 185/2010, da bi izboljšale varovanje v celotni dobavni verigi;

| 47. | meni, da se stopnja varovanja tovora še vedno razlikuje od ene države članice do druge in da bi za dosego enotnega varnostnega nadzora slednje morale zagotoviti pravilno uporabo obstoječih ukrepov v zvezi z evropskim tovorom in pošto ter priznati pooblaščene uradnike druge države članice; |
| --- | --- |

47.

meni, da se stopnja varovanja tovora še vedno razlikuje od ene države članice do druge in da bi za dosego enotnega varnostnega nadzora slednje morale zagotoviti pravilno uporabo obstoječih ukrepov v zvezi z evropskim tovorom in pošto ter priznati pooblaščene uradnike druge države članice;

| 48. | meni, da so se varnostni ukrepi držav članic, ki zadevajo letalski tovor in pošto, ter nadzor nad temi ukrepi, ki ga izvaja Evropska komisija, okrepili in da je zato bistveno pripraviti tehnično poročilo, da bi se ugotovile slabosti sedanjega tovornega sistema ter možnih načinih za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

48.

meni, da so se varnostni ukrepi držav članic, ki zadevajo letalski tovor in pošto, ter nadzor nad temi ukrepi, ki ga izvaja Evropska komisija, okrepili in da je zato bistveno pripraviti tehnično poročilo, da bi se ugotovile slabosti sedanjega tovornega sistema ter možnih načinih za njihovo odpravo;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo preglede letalskega tovora in nadzor nad njim, vključno s preverjanjem pooblaščenih uradnikov in znanih pošiljateljev; poudarja, da je v ta namen treba zagotoviti večje število inšpektorjev; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo preglede letalskega tovora in nadzor nad njim, vključno s preverjanjem pooblaščenih uradnikov in znanih pošiljateljev; poudarja, da je v ta namen treba zagotoviti večje število inšpektorjev;

| 50. | poudarja zmožnosti carinskih informacij za izračun tveganja, povezanega s posebnimi pošiljkami, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi z morebitno uporabo carinskih elektronskih sistemov za varovanje v letalstvu; zlasti z evropskim programom za nadzor nad uvozom, ki je namenjen izboljšanju sodelovanja med carinarnicami; |
| --- | --- |

50.

poudarja zmožnosti carinskih informacij za izračun tveganja, povezanega s posebnimi pošiljkami, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi z morebitno uporabo carinskih elektronskih sistemov za varovanje v letalstvu; zlasti z evropskim programom za nadzor nad uvozom, ki je namenjen izboljšanju sodelovanja med carinarnicami;

| 51. | poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi varen prevoz tovora, ki izvira iz tretjih držav, od njihovega izvornega letališča, določi merila za ugotavljanje tovora, ki predstavlja veliko tveganje, pri čemer naj opredeli odgovornosti posameznih udeležencev; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi varen prevoz tovora, ki izvira iz tretjih držav, od njihovega izvornega letališča, določi merila za ugotavljanje tovora, ki predstavlja veliko tveganje, pri čemer naj opredeli odgovornosti posameznih udeležencev;

| 52. | poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo varnostni program upošteval posebne značilnosti vseh zadevnih udeležencev, in uskladi varnostne ukrepe glede pošte in tovora s potrebo po zagotavljanju dinamičnega gospodarstva, ki bo še naprej spodbujalo trgovino, kakovost storitev in razvoj e-poslovanja; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo varnostni program upošteval posebne značilnosti vseh zadevnih udeležencev, in uskladi varnostne ukrepe glede pošte in tovora s potrebo po zagotavljanju dinamičnega gospodarstva, ki bo še naprej spodbujalo trgovino, kakovost storitev in razvoj e-poslovanja;

| 53. | poziva Komisijo, naj predlaga usklajen sistem za usposabljanje in nadaljnje usposabljanje varnostnega osebja v zvezi s tovorom, da se bo upošteval najnovejši tehnični razvoj na področju varnosti; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj predlaga usklajen sistem za usposabljanje in nadaljnje usposabljanje varnostnega osebja v zvezi s tovorom, da se bo upošteval najnovejši tehnični razvoj na področju varnosti;

Mednarodni odnosi

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo (ICAO) in tretjimi državami pri oceni tveganja ter obveščevalnih sistemih na področju varovanja v letalstvu; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo (ICAO) in tretjimi državami pri oceni tveganja ter obveščevalnih sistemih na področju varovanja v letalstvu;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo svetovne regulativne standarde v okviru ICAO ter tako podpirajo prizadevanja tretjih držav za izvajanje teh standardov in naj si prizadevajo za vzajemno priznavanje varnostnih ukrepov ter uresničitev cilja učinkovitega enkratnega varnostnega pregleda; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo svetovne regulativne standarde v okviru ICAO ter tako podpirajo prizadevanja tretjih držav za izvajanje teh standardov in naj si prizadevajo za vzajemno priznavanje varnostnih ukrepov ter uresničitev cilja učinkovitega enkratnega varnostnega pregleda;

*

* *

| 56. | meni, da je postopek komitologije v sektorju varnosti civilnega letalstva, vsaj za ukrepe, ki vplivajo na pravice državljanov, neustrezen, in poziva, da je treba s postopkom soodločanja v celoti vključiti Parlament, |
| --- | --- |

56.

meni, da je postopek komitologije v sektorju varnosti civilnega letalstva, vsaj za ukrepe, ki vplivajo na pravice državljanov, neustrezen, in poziva, da je treba s postopkom soodločanja v celoti vključiti Parlament,

| 57. | pričakuje, da bo Komisija tekom tega parlamentarnega obdobja podala zakonodajni predlog o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 300/2008 ob upoštevanju izjave Komisije z dne 16. decembra 2010 v okviru sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije; |
| --- | --- |

57.

pričakuje, da bo Komisija tekom tega parlamentarnega obdobja podala zakonodajni predlog o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 300/2008 ob upoštevanju izjave Komisije z dne 16. decembra 2010 v okviru sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije;

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 71.

(2)  UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

(3)  UL L 91, 3.4.2009, str. 7.

(4)  UL L 55, 5.3.2010, str. 1.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 164.

(6)  UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

(7)  UL L 184, 24.5.2004, str. 1.

(8)  UL L 114, 27.4.2006, str. 38.

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(10)  UL L 159, 29.6.1996, str. 1.

(11)  UL L 272, 25.10.1996, str. 36.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/134

---

Sreda, 6. julij 2011Ženske in vodenje podjetij

P7_TA(2011)0330

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (2010/2115(INI))

2013/C 33 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking +5, Peking +10 in Peking +15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 12. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking +5, Peking +10 in Peking +15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 12. marca 2010,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 2, 3, 4, 5, 21 in 23, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 2, 3, 4, 5, 21 in 23,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

| — | ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku pri enakosti moških in žensk za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku pri enakosti moških in žensk za leto 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010"Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010"Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 6. junija 2010 o korporativnem upravljanju finančnih institucij in politiki prejemkov (KOM(2010)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 6. junija 2010 o korporativnem upravljanju finančnih institucij in politiki prejemkov (KOM(2010)0284),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom "Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk" (KOM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom "Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk" (KOM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006, in novega evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006, in novega evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 96/694/ES o enakopravnem sodelovanju žensk in moških v postopku odločanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 96/694/ES o enakopravnem sodelovanju žensk in moških v postopku odločanja,

| — | ob upoštevanju letnega srečanja svetovnega gospodarskega foruma od 26. do 29. januarja 2011 v Davosu in programa z naslovom "Voditeljice in enakost spolov", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega srečanja svetovnega gospodarskega foruma od 26. do 29. januarja 2011 v Davosu in programa z naslovom "Voditeljice in enakost spolov",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o korporativnem upravljanju finančnih institucij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o korporativnem upravljanju finančnih institucij (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci Organizacije združenih narodov o ženskah: "Enakost, razvoj in mir" (3), svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o nadaljnjem ukrepanju po četrti svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (4) in svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci Organizacije združenih narodov o ženskah: "Enakost, razvoj in mir" (3), svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o nadaljnjem ukrepanju po četrti svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (4) in svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0210/2011),

| A. | ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije, zapisano v Pogodbi o Evropski uniji, in eden od njenih ciljev in nalog; ker je vključevanje načela enakosti žensk in moških v vse dejavnosti posebno poslanstvo Unije, |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije, zapisano v Pogodbi o Evropski uniji, in eden od njenih ciljev in nalog; ker je vključevanje načela enakosti žensk in moških v vse dejavnosti posebno poslanstvo Unije,

| B. | ker bi moral biti eden prednostnih ciljev Evropske unije, da se sposobnim in usposobljenim ženskam z odstranjevanjem trajnih ovir in neenakosti spolov, ki ženskam onemogočajo poklicno napredovanje, omogoči dostop do mest, ki so jim zdaj težko dostopna, |
| --- | --- |

B.

ker bi moral biti eden prednostnih ciljev Evropske unije, da se sposobnim in usposobljenim ženskam z odstranjevanjem trajnih ovir in neenakosti spolov, ki ženskam onemogočajo poklicno napredovanje, omogoči dostop do mest, ki so jim zdaj težko dostopna,

| C. | ker mora enakost spolov na področju zaposlovanja brez razlikovanja spodbujati moške in ženske na trgu dela in pri napredovanju na vodilnih položajih na vseh ravneh za socialno pravičnost in za polno izkoriščenost znanja in spretnosti žensk, s čimer bi tudi okrepili gospodarstvo, ter v enaki meri zagotavljati možnosti za poklicno napredovanje žensk in moških, |
| --- | --- |

C.

ker mora enakost spolov na področju zaposlovanja brez razlikovanja spodbujati moške in ženske na trgu dela in pri napredovanju na vodilnih položajih na vseh ravneh za socialno pravičnost in za polno izkoriščenost znanja in spretnosti žensk, s čimer bi tudi okrepili gospodarstvo, ter v enaki meri zagotavljati možnosti za poklicno napredovanje žensk in moških,

| D. | ker so leta 2008 ženske prejele 59,5 % univerzitetnih diplom, podeljenih v EU, ker na poslovnih, menedžerskih in pravnih fakultetah študira več žensk kot moških, ker je bil kljub temu leta 2009 delež žensk v najvišjih organih odločanja največjih podjetij, ki kotirajo na borzi, zgolj 10,9 %, |
| --- | --- |

D.

ker so leta 2008 ženske prejele 59,5 % univerzitetnih diplom, podeljenih v EU, ker na poslovnih, menedžerskih in pravnih fakultetah študira več žensk kot moških, ker je bil kljub temu leta 2009 delež žensk v najvišjih organih odločanja največjih podjetij, ki kotirajo na borzi, zgolj 10,9 %,

| E. | ker je druge možne dejavnike, ki ovirajo zastopanost žensk, morda mogoče pripisati skupku vzorcev razlikovanja na podlagi spola in stereotipnih ravnanj, ki še obstajajo v podjetjih in omejujejo obstoj mentorstva za potencialne direktorice, |
| --- | --- |

E.

ker je druge možne dejavnike, ki ovirajo zastopanost žensk, morda mogoče pripisati skupku vzorcev razlikovanja na podlagi spola in stereotipnih ravnanj, ki še obstajajo v podjetjih in omejujejo obstoj mentorstva za potencialne direktorice,

| F. | ker so študije Evropske komisije in zasebnega sektorja pokazale korelacijo med izboljšanimi gospodarskimi in finančnimi rezultati podjetij in prisotnostjo žensk v njihovih organih odločanja; ker je iz njih razvidno, da je občutna zastopanost žensk na vodilnih položajih resnično orodje gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti, |
| --- | --- |

F.

ker so študije Evropske komisije in zasebnega sektorja pokazale korelacijo med izboljšanimi gospodarskimi in finančnimi rezultati podjetij in prisotnostjo žensk v njihovih organih odločanja; ker je iz njih razvidno, da je občutna zastopanost žensk na vodilnih položajih resnično orodje gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti,

| G. | ker je zato bistveno, da se uvedejo metode, kot so študije primerov, izmenjava dobrih praks na tem področju in pozitivni ukrepi, da se doseže optimalna uporaba ženskih človeških virov na vseh stopnjah razvoja podjetij, |
| --- | --- |

G.

ker je zato bistveno, da se uvedejo metode, kot so študije primerov, izmenjava dobrih praks na tem področju in pozitivni ukrepi, da se doseže optimalna uporaba ženskih človeških virov na vseh stopnjah razvoja podjetij,

| H. | ker je žensk kljub temu samo 10 % članov upravnih odborov največjih družb, ki kotirajo na borzah v Evropski uniji, in samo 3 % predsednikov teh upravnih odborov, ob upoštevanju razlik med državami in različnimi zadevnimi poklicnimi področji; ker v Evropi razlika v plačilu med spoloma za celotno EU še vedno znaša 17,5 %, kar velja tudi za vodstvene položaje, |
| --- | --- |

H.

ker je žensk kljub temu samo 10 % članov upravnih odborov največjih družb, ki kotirajo na borzah v Evropski uniji, in samo 3 % predsednikov teh upravnih odborov, ob upoštevanju razlik med državami in različnimi zadevnimi poklicnimi področji; ker v Evropi razlika v plačilu med spoloma za celotno EU še vedno znaša 17,5 %, kar velja tudi za vodstvene položaje,

| I. | ker število žensk v upravah podjetij trenutno narašča samo za pol odstotne točke letno; ker bo pri tako počasnem napredku potrebno še petdeset let, do bo uprave podjetij sestavljalo vsaj 40 % predstavnikov vsakega spola, |
| --- | --- |

I.

ker število žensk v upravah podjetij trenutno narašča samo za pol odstotne točke letno; ker bo pri tako počasnem napredku potrebno še petdeset let, do bo uprave podjetij sestavljalo vsaj 40 % predstavnikov vsakega spola,

| J. | ker zastopanost moških in žensk v gospodarskih zbornicah ter sindikalnih in delodajalskih organizacijah še zdaleč ni uravnotežena, kar je odraz nizke zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij; ker gospodarske zbornice ter organizacije, ki predstavljajo sindikate in delodajalce lahko prispevajo k širjenju in izmenjavi dobrih praks na tem področju, |
| --- | --- |

J.

ker zastopanost moških in žensk v gospodarskih zbornicah ter sindikalnih in delodajalskih organizacijah še zdaleč ni uravnotežena, kar je odraz nizke zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij; ker gospodarske zbornice ter organizacije, ki predstavljajo sindikate in delodajalce lahko prispevajo k širjenju in izmenjavi dobrih praks na tem področju,

| K. | ker je naloga oblikovalcev politik na ravni EU, držav članic in v podjetjih odpravljati ovire za vstop žensk na trg dela na splošno in še posebej v vodstvene organe, zagotavljati ženskam enake možnosti, da lahko dostopajo do odgovornih mest in se zagotovi učinkovita uporaba vseh obstoječih virov, optimizirati pretok znanja in usposobljenosti žensk ter čim bolj izkoristiti človeški potencial Evropske unije, ter da se tako zavarujejo temeljne vrednote Evropske unije, saj je enakost eno od osnovnih načel, |
| --- | --- |

K.

ker je naloga oblikovalcev politik na ravni EU, držav članic in v podjetjih odpravljati ovire za vstop žensk na trg dela na splošno in še posebej v vodstvene organe, zagotavljati ženskam enake možnosti, da lahko dostopajo do odgovornih mest in se zagotovi učinkovita uporaba vseh obstoječih virov, optimizirati pretok znanja in usposobljenosti žensk ter čim bolj izkoristiti človeški potencial Evropske unije, ter da se tako zavarujejo temeljne vrednote Evropske unije, saj je enakost eno od osnovnih načel,

| L. | ker so bile pobude in proaktivni ukrepi za boljšo zastopanost žensk, ki so bili sprejeti v zasebnem sektorju, kot so ukrepi za razvoj človeških virov v podjetjih in boljše podpiranje poklicne poti žensk ali ustanovitev mrež zunaj podjetij za razvijanje udeležbe in spodbujanje žensk ter redna izmenjava dobrih praks, koristni in bi jih bilo treba spodbujati, čeprav še niso bili dovolj, da bi se spremenil položaj v podjetjih, in ker so ženske na upravi ravni še vedno nezadostno zastopane, |
| --- | --- |

L.

ker so bile pobude in proaktivni ukrepi za boljšo zastopanost žensk, ki so bili sprejeti v zasebnem sektorju, kot so ukrepi za razvoj človeških virov v podjetjih in boljše podpiranje poklicne poti žensk ali ustanovitev mrež zunaj podjetij za razvijanje udeležbe in spodbujanje žensk ter redna izmenjava dobrih praks, koristni in bi jih bilo treba spodbujati, čeprav še niso bili dovolj, da bi se spremenil položaj v podjetjih, in ker so ženske na upravi ravni še vedno nezadostno zastopane,

| M. | ker je Komisija objavila, da bo predstavila zakonodajne ukrepe za zagotovitev, da podjetja, ki kotirajo na borzi, učinkovito ukrepajo za zagotovitev enake zastopanosti žensk in moških v upravi, v primeru, če se tega ne bi doseglo v naslednjih 12 mesecih s samoregulacijo, |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija objavila, da bo predstavila zakonodajne ukrepe za zagotovitev, da podjetja, ki kotirajo na borzi, učinkovito ukrepajo za zagotovitev enake zastopanosti žensk in moških v upravi, v primeru, če se tega ne bi doseglo v naslednjih 12 mesecih s samoregulacijo,

| 1. | pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija 1. marca 2011, zlasti namero, da leta 2012 predlaga evropsko zakonodajo, če podjetja ne bodo uspela s prostovoljnimi ukrepi doseči cilja 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvih podjetij do leta 2015 in 40-odstotne do leta 2020, |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija 1. marca 2011, zlasti namero, da leta 2012 predlaga evropsko zakonodajo, če podjetja ne bodo uspela s prostovoljnimi ukrepi doseči cilja 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvih podjetij do leta 2015 in 40-odstotne do leta 2020,

| 2. | poziva podjetja, naj dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih do leta 2015 in 40-odstotne do leta 2020, |
| --- | --- |

2.

poziva podjetja, naj dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih do leta 2015 in 40-odstotne do leta 2020,

| 3. | ugotavlja velik napredek v zastopanosti žensk na Norveškem, odkar je bil leta 2003 sprejet zakon, ki določa 40-odstotno spodnjo mejo zastopanosti za vsak spol v vodstvu podjetij, ki kotirajo na borzi in imajo več kot 500 zaposlenih in določa učinkovite sankcije za neizpolnjevanje; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja velik napredek v zastopanosti žensk na Norveškem, odkar je bil leta 2003 sprejet zakon, ki določa 40-odstotno spodnjo mejo zastopanosti za vsak spol v vodstvu podjetij, ki kotirajo na borzi in imajo več kot 500 zaposlenih in določa učinkovite sankcije za neizpolnjevanje;

| 4. | poudarja, da morajo podjetja zagotavljati enako obravnavanje in enake možnosti za moške in ženske, ter da je zato treba sprejeti ukrepe za preprečevanje vseh vrst diskriminacije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da morajo podjetja zagotavljati enako obravnavanje in enake možnosti za moške in ženske, ter da je zato treba sprejeti ukrepe za preprečevanje vseh vrst diskriminacije;

| 5. | pozdravlja pobude držav članic, na primer Francije, Nizozemske in Španije, o določitvi spodnje meje za zastopanost žensk v vodstvenih organih in spremlja razprave o zastopanosti žensk v drugih državah članicah, kot so Belgija, Nemčija in Italija; ugotavlja, da samo izražena politična volja omogoča pospešitev sprejetja zavezujočih ukrepov, ki pripomorejo k uravnoteženi zastopanosti moških in žensk v vodstvenih organih podjetij; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja pobude držav članic, na primer Francije, Nizozemske in Španije, o določitvi spodnje meje za zastopanost žensk v vodstvenih organih in spremlja razprave o zastopanosti žensk v drugih državah članicah, kot so Belgija, Nemčija in Italija; ugotavlja, da samo izražena politična volja omogoča pospešitev sprejetja zavezujočih ukrepov, ki pripomorejo k uravnoteženi zastopanosti moških in žensk v vodstvenih organih podjetij;

| 6. | pozdravlja finski kodeks o upravljanju podjetij, ki določa, da morajo biti v organih odločanja v podjetjih predstavniki obeh spolov, kršitve pa je treba javno objaviti; ugotavlja, da je zaradi kodeksa v organih odločanja finskih podjetij 25-odstotni delež žensk, delež podjetij, ki kotirajo na borzi in ki imajo ženske v nadzornem ali upravnem odboru, pa se je v dveh letih od začetka veljavnosti kodeksa povečal z 51 % na 70 %; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja finski kodeks o upravljanju podjetij, ki določa, da morajo biti v organih odločanja v podjetjih predstavniki obeh spolov, kršitve pa je treba javno objaviti; ugotavlja, da je zaradi kodeksa v organih odločanja finskih podjetij 25-odstotni delež žensk, delež podjetij, ki kotirajo na borzi in ki imajo ženske v nadzornem ali upravnem odboru, pa se je v dveh letih od začetka veljavnosti kodeksa povečal z 51 % na 70 %;

| 7. | vztraja, da se na mesta v vodstvenih organih podjetij zaposlovati na podlagi potrebne strokovne usposobljenosti v obliki znanj, kvalifikacij in izkušenj ter da je morajo politike zaposlovanja v podjetjih spoštovati načela preglednosti, objektivnosti, vključevanja, učinkovitosti, nerazlikovanja in enakosti spolov; |
| --- | --- |

7.

vztraja, da se na mesta v vodstvenih organih podjetij zaposlovati na podlagi potrebne strokovne usposobljenosti v obliki znanj, kvalifikacij in izkušenj ter da je morajo politike zaposlovanja v podjetjih spoštovati načela preglednosti, objektivnosti, vključevanja, učinkovitosti, nerazlikovanja in enakosti spolov;

| 8. | meni, da je treba razmisliti o uvedbi učinkovitih pravila za preprečevanje prevzemanja več funkcij v upravnih svetih, ki bi sprostila mesta za ženske, pa tudi zaradi večje učinkovitosti in neodvisnosti upravljavcev srednjih in velikih podjetij; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba razmisliti o uvedbi učinkovitih pravila za preprečevanje prevzemanja več funkcij v upravnih svetih, ki bi sprostila mesta za ženske, pa tudi zaradi večje učinkovitosti in neodvisnosti upravljavcev srednjih in velikih podjetij;

| 9. | poudarja, da bi morala javna podjetja, ki kotirajo na borzi ravnati zgledno in da bi morala prva uveljaviti uravnoteženo zastopanost žensk in moških v svojih odborih in na vodilnih mestih na vseh ravneh; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morala javna podjetja, ki kotirajo na borzi ravnati zgledno in da bi morala prva uveljaviti uravnoteženo zastopanost žensk in moških v svojih odborih in na vodilnih mestih na vseh ravneh;

| 10. | poziva države članice in Komisijo, naj uveljavljajo nove politike, ki bodo omogočile večjo udeležbo žensk pri vodenju podjetij, zlasti tako da:






  (a) | začnejo dialog z upravnimi odbori velikih podjetij in socialnimi partnerji, ki ne bo omejen zgolj na vprašanje kvot, o načinih za povečevanje zastopanosti žensk, ki bi lahko potekal letno; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva države članice in Komisijo, naj uveljavljajo nove politike, ki bodo omogočile večjo udeležbo žensk pri vodenju podjetij, zlasti tako da:

(a)

začnejo dialog z upravnimi odbori velikih podjetij in socialnimi partnerji, ki ne bo omejen zgolj na vprašanje kvot, o načinih za povečevanje zastopanosti žensk, ki bi lahko potekal letno;

| (b) | podprejo pobude za ovrednotenje in spodbujanje enakosti moških in žensk v odborih za zaposlovanje in na področjih, kot so razlike v plačilu, klasifikacija poklicev, usposabljanje ali poklicni razvoj; |
| --- | --- |

(b)

podprejo pobude za ovrednotenje in spodbujanje enakosti moških in žensk v odborih za zaposlovanje in na področjih, kot so razlike v plačilu, klasifikacija poklicev, usposabljanje ali poklicni razvoj;

| (c) | spodbujajo družbeno odgovornost evropskih podjetij, z zavezo, ki zagotavlja odgovornost menedžerjev za ženske in za družinam prijazne storitve; |
| --- | --- |

(c)

spodbujajo družbeno odgovornost evropskih podjetij, z zavezo, ki zagotavlja odgovornost menedžerjev za ženske in za družinam prijazne storitve;

| (d) | podpirajo kulturne ukrepe za usmerjanje mladih žensk k znanstvenemu in tehničnemu študiju, kot poziva Ekonomsko-socialni svet OZN; |
| --- | --- |

(d)

podpirajo kulturne ukrepe za usmerjanje mladih žensk k znanstvenemu in tehničnemu študiju, kot poziva Ekonomsko-socialni svet OZN;

| (e) | uvedejo posebne ukrepe in ureditve za ustrezno zagotavljanje visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev, na primer varstva za otroke, starejše in druge odvisne osebe, finančne spodbude za podjetja ali druga nadomestila, ki bodo ženskam in moškim, zaposlenim v podjetjih, omogočili usklajevanje družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

(e)

uvedejo posebne ukrepe in ureditve za ustrezno zagotavljanje visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev, na primer varstva za otroke, starejše in druge odvisne osebe, finančne spodbude za podjetja ali druga nadomestila, ki bodo ženskam in moškim, zaposlenim v podjetjih, omogočili usklajevanje družinskega in poklicnega življenja;

| (f) | razvijajo individualne sposobnosti žensk v podjetju, da jih s posebnimi nadaljevalnimi tečaji in drugimi oblikami poklicnega usposabljanja, kot so usmerjeno mentorstvo in mreženje učinkovito pripravijo na opravljanje vodstvenih nalog na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(f)

razvijajo individualne sposobnosti žensk v podjetju, da jih s posebnimi nadaljevalnimi tečaji in drugimi oblikami poklicnega usposabljanja, kot so usmerjeno mentorstvo in mreženje učinkovito pripravijo na opravljanje vodstvenih nalog na vseh ravneh;

| (g) | razvijajo izobraževanje o enakosti spolov in nerazlikovanju; |
| --- | --- |

(g)

razvijajo izobraževanje o enakosti spolov in nerazlikovanju;

| (h) | spodbujajo natančne in izmerljive obveznosti podjetij; |
| --- | --- |

(h)

spodbujajo natančne in izmerljive obveznosti podjetij;

| (i) | spodbujajo vse zainteresirane strani, naj pripravijo pobude, da bi spremenili zaznavo žensk na področju dela, hkrati pa tudi njihov samopodobo, da bi več ženskam omogočili sprejemanje odgovornosti vodenja podjetja na operativni in ne zgolj na administrativni ravni podjetja; meni, da bi take pobude morale spodbujati dekleta in mlade ženske k temu, da bi ob podpori učiteljev, družine in različnih vzornikov razmišljale o širši paleti poklicev, ter prispevati k temu, da bi evropski mediji pozitivno predstavljali ženske na vodstvenih položajih; |
| --- | --- |

(i)

spodbujajo vse zainteresirane strani, naj pripravijo pobude, da bi spremenili zaznavo žensk na področju dela, hkrati pa tudi njihov samopodobo, da bi več ženskam omogočili sprejemanje odgovornosti vodenja podjetja na operativni in ne zgolj na administrativni ravni podjetja; meni, da bi take pobude morale spodbujati dekleta in mlade ženske k temu, da bi ob podpori učiteljev, družine in različnih vzornikov razmišljale o širši paleti poklicev, ter prispevati k temu, da bi evropski mediji pozitivno predstavljali ženske na vodstvenih položajih;

| (j) | opredelijo načine za povečanje zastopanosti žensk iz zlasti pomanjkljivo zastopanih skupin, kot so priseljenci ali etnične manjšine; |
| --- | --- |

(j)

opredelijo načine za povečanje zastopanosti žensk iz zlasti pomanjkljivo zastopanih skupin, kot so priseljenci ali etnične manjšine;

| 11. | poudarja vprašanje razlik v plačilu v podjetjih, zlasti razlike med plačami žensk na vodilnih mestih in njihovih moških kolegov; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za boj proti vztrajni neenakosti pri plačilu, ki je povezana s tradicionalnimi stereotipi, ki vplivajo na poklicni razvoj in prispevajo k slabi zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij; |
| --- | --- |

11.

poudarja vprašanje razlik v plačilu v podjetjih, zlasti razlike med plačami žensk na vodilnih mestih in njihovih moških kolegov; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za boj proti vztrajni neenakosti pri plačilu, ki je povezana s tradicionalnimi stereotipi, ki vplivajo na poklicni razvoj in prispevajo k slabi zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij;

| 12. | meni zlasti, da bi morala podjetja, ki morajo predložiti neskrajšan izkaz poslovnega izida, v razumnem časovnem obdobju doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v svojih odborih; |
| --- | --- |

12.

meni zlasti, da bi morala podjetja, ki morajo predložiti neskrajšan izkaz poslovnega izida, v razumnem časovnem obdobju doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v svojih odborih;

| 13. | spodbuja podjetja, naj sprejmejo in izvajajo kodekse upravljanja podjetij za spodbujanje enakosti spolov v upravah podjetij, z izvajanjem skupnega pritiska od znotraj vplivajo na organizacije, da ravnajo v skladu s pravilom "upoštevaj ali pojasni", ter razložijo, zakaj v upravi ni vsaj ene ženske predstavnice; |
| --- | --- |

13.

spodbuja podjetja, naj sprejmejo in izvajajo kodekse upravljanja podjetij za spodbujanje enakosti spolov v upravah podjetij, z izvajanjem skupnega pritiska od znotraj vplivajo na organizacije, da ravnajo v skladu s pravilom "upoštevaj ali pojasni", ter razložijo, zakaj v upravi ni vsaj ene ženske predstavnice;

| 14. | meni, da bi morale države članice in Komisija uvesti pobude za pravičnejšo delitev družinskega varstva in odgovornosti ne samo v družini, pač pa tudi med družino in družbo, ter za zmanjševanje razlik v plači med ženskami in moškimi za enako delo; meni, da je treba sprejeti posebne ukrepe za:






  (a) | reševanje težav pri dostopu do zmogljivosti otroškega varstva, ki bi moralo biti cenovno dostopno, odgovorno in lokalno, |
| --- | --- | --- |

14.

meni, da bi morale države članice in Komisija uvesti pobude za pravičnejšo delitev družinskega varstva in odgovornosti ne samo v družini, pač pa tudi med družino in družbo, ter za zmanjševanje razlik v plači med ženskami in moškimi za enako delo; meni, da je treba sprejeti posebne ukrepe za:

(a)

reševanje težav pri dostopu do zmogljivosti otroškega varstva, ki bi moralo biti cenovno dostopno, odgovorno in lokalno,

| (b) | uvedbo prožnih ureditev dela, ki bodo okrepile organizacijske zmogljivosti in povečale prispevek žensk; teke ureditve dela morajo pridobiti podporo in sodelovanje celotne delovne sile; zato je potrebno vodstvo pri spreminjanju kulturnega odnosa in tradicionalnih načel dobrega poslovanja ter uvajanju novih načinov razmišljanja o vlogi moških in žensk v družbi, trajnostnem načrtovanju delovne sile, socialnem kapitalu in odgovornosti do družbe; |
| --- | --- |

(b)

uvedbo prožnih ureditev dela, ki bodo okrepile organizacijske zmogljivosti in povečale prispevek žensk; teke ureditve dela morajo pridobiti podporo in sodelovanje celotne delovne sile; zato je potrebno vodstvo pri spreminjanju kulturnega odnosa in tradicionalnih načel dobrega poslovanja ter uvajanju novih načinov razmišljanja o vlogi moških in žensk v družbi, trajnostnem načrtovanju delovne sile, socialnem kapitalu in odgovornosti do družbe;

| 15. | spodbuja višje vodstvo podjetij, naj zaposlene ozaveščajo o razvoju moških in ženskih poklicnih poti in osebno sodelujejo pri programih spremljanja poklicnih poti menedžerk v podjetju in jih podpirajo; |
| --- | --- |

15.

spodbuja višje vodstvo podjetij, naj zaposlene ozaveščajo o razvoju moških in ženskih poklicnih poti in osebno sodelujejo pri programih spremljanja poklicnih poti menedžerk v podjetju in jih podpirajo;

| 16. | poziva Komisijo, naj:






  (a) | naj čimprej predstavi celovite najnovejše podatke o zastopanosti žensk v vseh vrstah podjetij Evropske unije ter obvezne in neobvezne ukrepe gospodarskega sektorja in novejše ukrepe, ki so bili sprejeti v različnih državah članicah, za izboljšanje te zastopanosti, |
| --- | --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj:

(a)

naj čimprej predstavi celovite najnovejše podatke o zastopanosti žensk v vseh vrstah podjetij Evropske unije ter obvezne in neobvezne ukrepe gospodarskega sektorja in novejše ukrepe, ki so bili sprejeti v različnih državah članicah, za izboljšanje te zastopanosti,

| (b) | naj po tej študiji, če prostovoljni ukrepi podjetij in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami, za zviševanje zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij na 30 % do leta 2015 in 40 % do leta 2020 in pri tem upošteva pristojnosti držav članic ter njihove gospodarske, strukturne (velikost podjetij), pravne in regionalne posebnosti; |
| --- | --- |

(b)

naj po tej študiji, če prostovoljni ukrepi podjetij in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami, za zviševanje zastopanosti žensk v vodstvenih organih podjetij na 30 % do leta 2015 in 40 % do leta 2020 in pri tem upošteva pristojnosti držav članic ter njihove gospodarske, strukturne (velikost podjetij), pravne in regionalne posebnosti;

| 17. | poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bo zastavil določljive, izmerljive in dosegljive cilje za doseganje uravnotežene zastopanosti v podjetjih vseh velikosti in pripravi poseben priročnik za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bo zastavil določljive, izmerljive in dosegljive cilje za doseganje uravnotežene zastopanosti v podjetjih vseh velikosti in pripravi poseben priročnik za mala in srednja podjetja;

| 18. | poziva Komisijo k odprtju spletišča, posvečenega dobrim praksam na tem področju, za razširjanje in izmenjavo najboljših izkušenj; poudarja, da je treba uvesti strategijo za učinkovito obveščanje javnosti in socialnih partnerjev o pomenu teh ukrepov; zato vabi Komisijo in države članice, naj začnejo ciljno usmerjene kampanje obveščanja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo k odprtju spletišča, posvečenega dobrim praksam na tem področju, za razširjanje in izmenjavo najboljših izkušenj; poudarja, da je treba uvesti strategijo za učinkovito obveščanje javnosti in socialnih partnerjev o pomenu teh ukrepov; zato vabi Komisijo in države članice, naj začnejo ciljno usmerjene kampanje obveščanja;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0223.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0085.

(3)  UL C 166, 3.7.1995, str. 92.

(4)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(5)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 11.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/140

---

Sreda, 6. julij 2011Finančna, gospodarska in socialna kriza: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili

P7_TA(2011)0331

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2010/2242(INI))

2013/C 33 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. oktobra 2009 (1) o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (odbora CRIS), ki je bil sprejet v skladu s členom 184 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. oktobra 2009 (1) o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (odbora CRIS), ki je bil sprejet v skladu s členom 184 poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 16. junija 2010, da se podaljša mandat Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo do 31. julija 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 16. junija 2010, da se podaljša mandat Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo do 31. julija 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (4),

| — | ob upoštevanju tekočega zakonodajnega programa Evropske unije, zlasti kar zadeva spreminjanje Pogodb, gospodarsko upravljanje, akt o enotnem trgu in energetsko politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočega zakonodajnega programa Evropske unije, zlasti kar zadeva spreminjanje Pogodb, gospodarsko upravljanje, akt o enotnem trgu in energetsko politiko,

| — | ob upoštevanju svojih sklepov po predlogih Posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 (SURE) o novem večletnem finančnem okviru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih sklepov po predlogih Posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 (SURE) o novem večletnem finančnem okviru,

| — | ob upoštevanju prispevkov iz naslednjih nacionalnih parlamentarnih organov: avstrijskega zveznega sveta (Bundesrat) in državnega zbora (Nationalrat), belgijskega senata in poslanske zbornice, bolgarske nacionalne skupščine, senata in poslanske zbornice Češke republike, danskega parlamenta (Folketinget), finskega parlamenta (Eduskunta), francoske narodne skupščine, nemškega parlamenta (Bundestag) in zveznega sveta (Bundesrat), grškega parlamenta (Vouli Ton Ellinon), madžarske nacionalne skupščine, italijanske poslanske zbornice in senata, latvijskega parlamenta (Saeima), litvanskega parlamenta (Seimas), spodnjega doma nizozemskega parlamenta, poljskega sejma in senata, skupščine Republike Portugalske, poslanske zbornice in senata Romunije, državnega sveta Slovaške, Državnega zbora Republike Slovenije, švedskega parlamenta (Riksdagen) ter zgornjega in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov iz naslednjih nacionalnih parlamentarnih organov: avstrijskega zveznega sveta (Bundesrat) in državnega zbora (Nationalrat), belgijskega senata in poslanske zbornice, bolgarske nacionalne skupščine, senata in poslanske zbornice Češke republike, danskega parlamenta (Folketinget), finskega parlamenta (Eduskunta), francoske narodne skupščine, nemškega parlamenta (Bundestag) in zveznega sveta (Bundesrat), grškega parlamenta (Vouli Ton Ellinon), madžarske nacionalne skupščine, italijanske poslanske zbornice in senata, latvijskega parlamenta (Saeima), litvanskega parlamenta (Seimas), spodnjega doma nizozemskega parlamenta, poljskega sejma in senata, skupščine Republike Portugalske, poslanske zbornice in senata Romunije, državnega sveta Slovaške, Državnega zbora Republike Slovenije, švedskega parlamenta (Riksdagen) ter zgornjega in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (A7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (A7-0228/2011),

| A. | ker so stroški krize za družbo zelo visoki, saj se je zaposlenost v EU zmanjšala za 1,8 %, kar pomeni, da je službo izgubilo 23 milijonov za delo sposobnih ljudi (9,6 % vseh), stopnja brezposelnosti mladih znaša 21 %, obeti za ponovno povečanje zaposlenosti so slabi, 17 % državljanom EU pa grozi revščina (5), |
| --- | --- |

A.

ker so stroški krize za družbo zelo visoki, saj se je zaposlenost v EU zmanjšala za 1,8 %, kar pomeni, da je službo izgubilo 23 milijonov za delo sposobnih ljudi (9,6 % vseh), stopnja brezposelnosti mladih znaša 21 %, obeti za ponovno povečanje zaposlenosti so slabi, 17 % državljanom EU pa grozi revščina (5),

| B. | ker si je mogoče ljudske vstaje ob južnih obalah Sredozemskega morja in na Bližnjem vzhodu med drugim razlagati kot posledico gospodarskih in socialnih pomanjkljivosti, neenakosti in visoke stopnje brezposelnosti, ki je prizadela predvsem mlajše izobražene ljudi, ker nam služijo kot opomnik o pomembnosti demokracije in ker dokazujejo, da globalizacija zahteva celovit odziv v smislu priznavanja in spoštovanja osnovnih pravic in svoboščin ter uravnavanja neenakosti med državami in med različnimi ravnmi družbe v posamezni državi, |
| --- | --- |

B.

ker si je mogoče ljudske vstaje ob južnih obalah Sredozemskega morja in na Bližnjem vzhodu med drugim razlagati kot posledico gospodarskih in socialnih pomanjkljivosti, neenakosti in visoke stopnje brezposelnosti, ki je prizadela predvsem mlajše izobražene ljudi, ker nam služijo kot opomnik o pomembnosti demokracije in ker dokazujejo, da globalizacija zahteva celovit odziv v smislu priznavanja in spoštovanja osnovnih pravic in svoboščin ter uravnavanja neenakosti med državami in med različnimi ravnmi družbe v posamezni državi,

| C. | ker je bilo tri leta po propadu družbe Lehman Brothers sprejetih nekaj ukrepov za obvladovanje finančne krize; ker je potrebno dodatno delo za vzpostavitev trajnostnega finančnega sektorja, ki bo zmožen kljubovati izjemno špekulativnemu vedenju ter financirati realno gospodarstvo, po možnosti s financiranjem dolgoročnih naložb in ustvarjanjem delovnih mest; ker reforme gospodarskega upravljanja niso v zadostni meri obravnavale vprašanja neravnovesij na svetovni ravni in ravni EU, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo tri leta po propadu družbe Lehman Brothers sprejetih nekaj ukrepov za obvladovanje finančne krize; ker je potrebno dodatno delo za vzpostavitev trajnostnega finančnega sektorja, ki bo zmožen kljubovati izjemno špekulativnemu vedenju ter financirati realno gospodarstvo, po možnosti s financiranjem dolgoročnih naložb in ustvarjanjem delovnih mest; ker reforme gospodarskega upravljanja niso v zadostni meri obravnavale vprašanja neravnovesij na svetovni ravni in ravni EU,

| D. | ker je finančna kriza sprožila gospodarsko in socialno krizo, to pa je v nekaterih državah privedlo do politične krize, |
| --- | --- |

D.

ker je finančna kriza sprožila gospodarsko in socialno krizo, to pa je v nekaterih državah privedlo do politične krize,

| E. | ker naj bi po napovedih Evropske komisije obseg proizvodnje do leta 2013 upadel za 4,8 % BDP, v naslednjem desetletju pa naj bi bila rast občutno nižja kakor v zadnjih 20 letih (6), |
| --- | --- |

E.

ker naj bi po napovedih Evropske komisije obseg proizvodnje do leta 2013 upadel za 4,8 % BDP, v naslednjem desetletju pa naj bi bila rast občutno nižja kakor v zadnjih 20 letih (6),

| F. | ker je kriza razkrila pomanjkanje zaupanja, odločnosti in vizije v EU, |
| --- | --- |

F.

ker je kriza razkrila pomanjkanje zaupanja, odločnosti in vizije v EU,

| G. | ker je dodatna krepitev socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot eden glavnih ciljev Evropske unije, |
| --- | --- |

G.

ker je dodatna krepitev socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot eden glavnih ciljev Evropske unije,

| H. | ker se je število ljudi, ki živijo v sorazmerni blaginji, povečalo, hkrati pa sta se gospodarska in socialna vrzel razširili, |
| --- | --- |

H.

ker se je število ljudi, ki živijo v sorazmerni blaginji, povečalo, hkrati pa sta se gospodarska in socialna vrzel razširili,

| I. | ker je svetovna finančna kriza bistveno vplivala na napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, predvsem cilja, da bi do leta 2015 za polovico zmanjšali svetovno revščino, |
| --- | --- |

I.

ker je svetovna finančna kriza bistveno vplivala na napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, predvsem cilja, da bi do leta 2015 za polovico zmanjšali svetovno revščino,

| J. | ker je kriza pokazala, da je treba razviti pristno gospodarsko upravljanje Unije, ki bi bilo sestavljeno iz sistematičnega niza politik, namenjenih zagotavljanju trajnostne rasti, kakovostnih in stabilnih delovnih mest, proračunske discipline, odpravi prekomernih makroekonomskih neravnovesij, zagotavljanju konkurenčnosti in produktivnosti gospodarstva EU ter strožji regulaciji in nadzoru finančnih trgov, ter iz ustreznega mehanizma za reševanje finančne krize, |
| --- | --- |

J.

ker je kriza pokazala, da je treba razviti pristno gospodarsko upravljanje Unije, ki bi bilo sestavljeno iz sistematičnega niza politik, namenjenih zagotavljanju trajnostne rasti, kakovostnih in stabilnih delovnih mest, proračunske discipline, odpravi prekomernih makroekonomskih neravnovesij, zagotavljanju konkurenčnosti in produktivnosti gospodarstva EU ter strožji regulaciji in nadzoru finančnih trgov, ter iz ustreznega mehanizma za reševanje finančne krize,

| K. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo jasno izjavil, da proračun EU ne glede na možne prihranke s sedanjo stopnjo 1 % BND ne more premostiti finančne vrzeli zaradi dodatnih finančnih potreb, ki izhajajo iz pogodbe in iz sedanjih političnih prednostnih nalog in obveznosti; zato je Evropski parlament prepričan, da je treba vire za prihodnji večletni finančni okvir povečati za najmanj 5 % v primerjavi z ravnjo za leto 2013, |
| --- | --- |

K.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo jasno izjavil, da proračun EU ne glede na možne prihranke s sedanjo stopnjo 1 % BND ne more premostiti finančne vrzeli zaradi dodatnih finančnih potreb, ki izhajajo iz pogodbe in iz sedanjih političnih prednostnih nalog in obveznosti; zato je Evropski parlament prepričan, da je treba vire za prihodnji večletni finančni okvir povečati za najmanj 5 % v primerjavi z ravnjo za leto 2013,

| L. | ker v isti resoluciji Evropski parlament ugotavlja, da zgornja meja za lastna sredstva ostaja nespremenjena že od leta 1993; meni, da zgornja meja za lastna sredstva lahko zahteva nekatere postopne prilagoditve, saj države članice zaupajo več pristojnosti Uniji in zanjo določajo več ciljev; meni, da medtem, ko trenutna zgornja meja za lastna sredstva, ki je bila v Svetu soglasno določena, zagotavlja zadosten proračunski manevrski prostor za soočanje z najnujnejšimi izzivi Unije, to še vedno ne bo zadosti za to, da bi proračun EU postal pravo orodje za evropsko gospodarsko upravljanje ali za pomemben prispevek k vlaganju v strategijo EU 2020 na ravni EU; |
| --- | --- |

L.

ker v isti resoluciji Evropski parlament ugotavlja, da zgornja meja za lastna sredstva ostaja nespremenjena že od leta 1993; meni, da zgornja meja za lastna sredstva lahko zahteva nekatere postopne prilagoditve, saj države članice zaupajo več pristojnosti Uniji in zanjo določajo več ciljev; meni, da medtem, ko trenutna zgornja meja za lastna sredstva, ki je bila v Svetu soglasno določena, zagotavlja zadosten proračunski manevrski prostor za soočanje z najnujnejšimi izzivi Unije, to še vedno ne bo zadosti za to, da bi proračun EU postal pravo orodje za evropsko gospodarsko upravljanje ali za pomemben prispevek k vlaganju v strategijo EU 2020 na ravni EU;

| M. | ker bi bilo treba za zagotovitev trajnostne rasti v Uniji in uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 prerazporediti neporabljene odobritve plačil za skupne programe, namenjene rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju, zagotoviti učinek vzvoda s posojili EIB in vzpostaviti trg obveznic, ki bi privabljal javne in zasebne vlagatelje ter omogočal financiranje skupnih projektov v interesu Unije kot celote (obveznice za posamezne projekte), |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba za zagotovitev trajnostne rasti v Uniji in uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 prerazporediti neporabljene odobritve plačil za skupne programe, namenjene rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju, zagotoviti učinek vzvoda s posojili EIB in vzpostaviti trg obveznic, ki bi privabljal javne in zasebne vlagatelje ter omogočal financiranje skupnih projektov v interesu Unije kot celote (obveznice za posamezne projekte),

I.
     
  Evropski državni dolg in kriza evra, vključno z vzajemnim javnim zadolževanjem in izdajanjem evroobveznic

| 1. | znova opozarja na trikotnik medsebojno povezanih šibkih elementov, ko je neuravnovešena javnofinančna politika nekaterih držav članic povečala predkrizne javne primanjkljaje, finančna kriza pa je precej prispevala k dodatnemu napihovanju teh primanjkljajev, čemur so sledile napetosti na trgu državnih dolgov v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

1.

znova opozarja na trikotnik medsebojno povezanih šibkih elementov, ko je neuravnovešena javnofinančna politika nekaterih držav članic povečala predkrizne javne primanjkljaje, finančna kriza pa je precej prispevala k dodatnemu napihovanju teh primanjkljajev, čemur so sledile napetosti na trgu državnih dolgov v nekaterih državah članicah;

| 2. | poudarja, da so bonitetne agencije s tem, ko so znižale oceno javnega dolga Grčije, Irske in Portugalske, povzročile razširitev v vse države evroobmočja ter preobrat v portfeljih vlagateljev, ki sta ga zaznamovala nenaklonjenost špekulacijam ter strah pred tveganjem, zaradi česar Grčija, Irska in Portugalska na trgu nista več dobili posojil po vzdržnih cenah, zato sta potrebovali finančno pomoč iz programov EU in Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so bonitetne agencije s tem, ko so znižale oceno javnega dolga Grčije, Irske in Portugalske, povzročile razširitev v vse države evroobmočja ter preobrat v portfeljih vlagateljev, ki sta ga zaznamovala nenaklonjenost špekulacijam ter strah pred tveganjem, zaradi česar Grčija, Irska in Portugalska na trgu nista več dobili posojil po vzdržnih cenah, zato sta potrebovali finančno pomoč iz programov EU in Mednarodnega denarnega sklada;

| 3. | meni, da mora Mednarodna organizacija dela sodelovati pri programih finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora Mednarodna organizacija dela sodelovati pri programih finančne pomoči EU in Mednarodnega denarnega sklada;

| 4. | opozarja, da so imele bonitetne agencije pomembno vlogo pri nastanku finančne krize, in sicer z napačnimi ocenami strukturiranih finančnih instrumentov, ki jih je bilo treba znižati; se strinja z načeli, ki jih je oktobra 2010 opredelil Odbor za finančno stabilnost in ki dajejo splošne smernice za zmanjšanje zanašanja na zunanje bonitetne ocene, ter poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva javno posvetovanje, ki se je končalo januarja 2011; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da so imele bonitetne agencije pomembno vlogo pri nastanku finančne krize, in sicer z napačnimi ocenami strukturiranih finančnih instrumentov, ki jih je bilo treba znižati; se strinja z načeli, ki jih je oktobra 2010 opredelil Odbor za finančno stabilnost in ki dajejo splošne smernice za zmanjšanje zanašanja na zunanje bonitetne ocene, ter poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva javno posvetovanje, ki se je končalo januarja 2011;

| 5. | poziva k izvedbi pregledne revizije javnega dolga, da bi tako opredelili njegov izvor in ugotovili identiteto glavnih imetnikov dolžniških vrednostnih papirjev in obseg dolga; |
| --- | --- |

5.

poziva k izvedbi pregledne revizije javnega dolga, da bi tako opredelili njegov izvor in ugotovili identiteto glavnih imetnikov dolžniških vrednostnih papirjev in obseg dolga;

| 6. | ugotavlja, da dvostranski in večstranski pristopi držav članic ogrožajo gospodarsko povezovanje, finančno stabilnost in verodostojnost evra, in pozdravlja načelo evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik, katerega cilj je obvladati čezmerna notranja neravnovesja v EU; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da dvostranski in večstranski pristopi držav članic ogrožajo gospodarsko povezovanje, finančno stabilnost in verodostojnost evra, in pozdravlja načelo evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik, katerega cilj je obvladati čezmerna notranja neravnovesja v EU;

| 7. | poudarja, da je kriza državnega dolga razkrila tveganje neravnovesij znotraj Evrope; poudarja, da se mora EU odzvati enotno, da mora razviti veliko tesnejše usklajevanje javnofinančne politike in, kjer je to ustrezno, razviti skupno politiko z zadostnim proračunom EU, ki se delno financira iz lastnih sredstev, prav tako pa mora uvesti ustrezne ukrepe za krizno upravljanje ter gospodarsko zbliževanje; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je kriza državnega dolga razkrila tveganje neravnovesij znotraj Evrope; poudarja, da se mora EU odzvati enotno, da mora razviti veliko tesnejše usklajevanje javnofinančne politike in, kjer je to ustrezno, razviti skupno politiko z zadostnim proračunom EU, ki se delno financira iz lastnih sredstev, prav tako pa mora uvesti ustrezne ukrepe za krizno upravljanje ter gospodarsko zbliževanje;

| 8. | poudarja potrebo po racionalizaciji odhodkov držav članic prek proračuna EU, zlasti na področjih, na katerih ima EU večjo dodano vrednost kot nacionalni proračuni; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po racionalizaciji odhodkov držav članic prek proračuna EU, zlasti na področjih, na katerih ima EU večjo dodano vrednost kot nacionalni proračuni;

| 9. | poudarja, da je treba obete za rast držav članic upoštevati kot bistveni element pri opredelitvi relativne stopnje obrestnih mer, ki veljajo za ta državni dolg, zlasti glede na pomoč, ki jo zagotavlja evropski instrument za finančno stabilnost oz. od leta 2013 evropski mehanizem za stabilnost; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba obete za rast držav članic upoštevati kot bistveni element pri opredelitvi relativne stopnje obrestnih mer, ki veljajo za ta državni dolg, zlasti glede na pomoč, ki jo zagotavlja evropski instrument za finančno stabilnost oz. od leta 2013 evropski mehanizem za stabilnost;

| 10. | je seznanjen s prizadevanji močno zadolženih držav članic za proračunsko konsolidacijo in strukturne reforme; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen s prizadevanji močno zadolženih držav članic za proračunsko konsolidacijo in strukturne reforme;

| 11. | poudarja, da tudi matične banke s sedežem v državah članicah nosijo svoj del odgovornosti za neodgovorne posojilne prakse hčerinskih bank v drugih državah članicah EU, ki so med drugim prispevale k nastanku nepremičninskih balonov v Španiji, na Irskem in v Latviji ter k posledičnim proračunskim težavam, s katerimi se zdaj srečujejo te države članice; zato ugotavlja, da morebitno zagotavljanje finančne pomoči tem zadolženim državam članicam ne bi služilo le njihovemu posebnemu interesu, ampak tudi interesu tistih držav članic, katerih matične banke že v izhodišču niso razvile odgovornih posojilnih praks v hčerinskih bankah; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da tudi matične banke s sedežem v državah članicah nosijo svoj del odgovornosti za neodgovorne posojilne prakse hčerinskih bank v drugih državah članicah EU, ki so med drugim prispevale k nastanku nepremičninskih balonov v Španiji, na Irskem in v Latviji ter k posledičnim proračunskim težavam, s katerimi se zdaj srečujejo te države članice; zato ugotavlja, da morebitno zagotavljanje finančne pomoči tem zadolženim državam članicam ne bi služilo le njihovemu posebnemu interesu, ampak tudi interesu tistih držav članic, katerih matične banke že v izhodišču niso razvile odgovornih posojilnih praks v hčerinskih bankah;

| 12. | poudarja, da imajo vse države članice sistemski pomen; poziva k celovitemu, socialno vključujočemu in povezovalnemu reformnemu svežnju, ki se bo posvetil pomanjkljivostim finančnega sistema; poziva k razvoju zasnove evropske zakladnice, da bi okrepili gospodarski steber ekonomske in monetarne unije; prav tako poziva k ukrepom za povečanje konkurenčnosti, ki je trenutno nezadostna, z ustreznimi strukturnimi reformami, ki upoštevajo cilje strategije Evropa 2020 in temeljne vzroke za krizo javnega dolga, kjer je to potrebno; poudarja, da morajo države članice znova zagotoviti vzdržne javne finance, ki temeljijo na zanesljivih politikah za kakovostne javne odhodke ter pravično in učinkovito pobiranje prihodkov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da imajo vse države članice sistemski pomen; poziva k celovitemu, socialno vključujočemu in povezovalnemu reformnemu svežnju, ki se bo posvetil pomanjkljivostim finančnega sistema; poziva k razvoju zasnove evropske zakladnice, da bi okrepili gospodarski steber ekonomske in monetarne unije; prav tako poziva k ukrepom za povečanje konkurenčnosti, ki je trenutno nezadostna, z ustreznimi strukturnimi reformami, ki upoštevajo cilje strategije Evropa 2020 in temeljne vzroke za krizo javnega dolga, kjer je to potrebno; poudarja, da morajo države članice znova zagotoviti vzdržne javne finance, ki temeljijo na zanesljivih politikah za kakovostne javne odhodke ter pravično in učinkovito pobiranje prihodkov;

| 13. | poziva Komisijo, naj preuči prihodnji sistem evroobveznic, da bi tako določila pogoje, pod katerimi bi tak sistem koristil vsem udeleženim državam članicam in celotnemu evroobmočju; poudarja, da bi lahko evroobveznice ustrezno nadomestile trg obveznic, vezan na ameriški dolar, spodbudile povezovanje evropskega trga državnega dolga, znižale stroške zadolževanja, povečale likvidnost, proračunsko disciplino in skladnost s paktom za stabilnost in rast, spodbujale usklajene strukturne reforme ter povečale stabilnost kapitalskih trgov, to pa bi razširilo prepričanje, da je evro varna naložba za ves svet; znova opozarja, da zahteva vzajemno izdajanje evroobveznic nadaljnji korak k skupni gospodarski in javnofinančni politiki; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj preuči prihodnji sistem evroobveznic, da bi tako določila pogoje, pod katerimi bi tak sistem koristil vsem udeleženim državam članicam in celotnemu evroobmočju; poudarja, da bi lahko evroobveznice ustrezno nadomestile trg obveznic, vezan na ameriški dolar, spodbudile povezovanje evropskega trga državnega dolga, znižale stroške zadolževanja, povečale likvidnost, proračunsko disciplino in skladnost s paktom za stabilnost in rast, spodbujale usklajene strukturne reforme ter povečale stabilnost kapitalskih trgov, to pa bi razširilo prepričanje, da je evro varna naložba za ves svet; znova opozarja, da zahteva vzajemno izdajanje evroobveznic nadaljnji korak k skupni gospodarski in javnofinančni politiki;

| 14. | zato poudarja, da bi bilo treba izdajanje evroobveznic, če bodo izdane, omejiti na državni dolg, ki bi znašal največ 60 % BDP in bi se odplačeval prednostno ter za katerega bi veljala skupna in solidarna odgovornost, povezati pa bi ga bilo treba še s spodbudami za zmanjšanje zadolženosti držav na to raven; opominja, da bi moral biti glavni cilj evroobveznic zmanjšanje državne zadolženosti, izogibanje moralnemu tveganju in preprečevanje špekulacij v zvezi z evrom; ugotavlja, da bi dostop do evroobveznic zahteval dogovor o opaznih programih zmanjševanja dolga in njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

14.

zato poudarja, da bi bilo treba izdajanje evroobveznic, če bodo izdane, omejiti na državni dolg, ki bi znašal največ 60 % BDP in bi se odplačeval prednostno ter za katerega bi veljala skupna in solidarna odgovornost, povezati pa bi ga bilo treba še s spodbudami za zmanjšanje zadolženosti držav na to raven; opominja, da bi moral biti glavni cilj evroobveznic zmanjšanje državne zadolženosti, izogibanje moralnemu tveganju in preprečevanje špekulacij v zvezi z evrom; ugotavlja, da bi dostop do evroobveznic zahteval dogovor o opaznih programih zmanjševanja dolga in njihovo izvajanje;

| 15. | ugotavlja, da je bil dosežen politični dogovor o reviziji člena 125 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi začasni evropski instrument za finančno stabilnost do leta 2013 preoblikovali v stalni evropski mehanizem za stabilnost; poziva k poznejšemu preoblikovanju evropskega mehanizma za stabilnost v evropsko agencijo za upravljanje dolga in k močnejši vlogi Parlamenta pri tem spreminjanju Pogodbe; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je bil dosežen politični dogovor o reviziji člena 125 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi začasni evropski instrument za finančno stabilnost do leta 2013 preoblikovali v stalni evropski mehanizem za stabilnost; poziva k poznejšemu preoblikovanju evropskega mehanizma za stabilnost v evropsko agencijo za upravljanje dolga in k močnejši vlogi Parlamenta pri tem spreminjanju Pogodbe;

| 16. | obžaluje pomanjkanje družbene odgovornosti strokovnjakov v finančnem sektorju, ki se niso pripravljeni odreči delu svojih dodatkov in jih vsaj za obdobje enega leta nameniti socialnim projektom, kot je odprava brezposelnosti mladih v Uniji; |
| --- | --- |

16.

obžaluje pomanjkanje družbene odgovornosti strokovnjakov v finančnem sektorju, ki se niso pripravljeni odreči delu svojih dodatkov in jih vsaj za obdobje enega leta nameniti socialnim projektom, kot je odprava brezposelnosti mladih v Uniji;

II.
     
  Svetovna neravnovesja in upravljanje

| 17. | znova opominja, da tako nekatera razvita kot tudi nekatera rastoča gospodarstva, kot sta ZDA in Kitajska prispevajo, k svetovnim neravnovesjem pozdravlja dejavno sodelovanje in nadaljnjo vključitev Kitajske v svetovni sistem gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

17.

znova opominja, da tako nekatera razvita kot tudi nekatera rastoča gospodarstva, kot sta ZDA in Kitajska prispevajo, k svetovnim neravnovesjem pozdravlja dejavno sodelovanje in nadaljnjo vključitev Kitajske v svetovni sistem gospodarskega upravljanja;

| 18. | ugotavlja, da je več kot polovica svetovnega gospodarstva zunaj EU, ZDA in Japonske, kar pomeni, da se je pred kratkim zgodil preobrat stanja, kot ga doslej še ni bilo; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je več kot polovica svetovnega gospodarstva zunaj EU, ZDA in Japonske, kar pomeni, da se je pred kratkim zgodil preobrat stanja, kot ga doslej še ni bilo;

| 19. | poudarja, da zahteva ponovno uravnoteženje svetovnega povpraševanja asimetričen pristop: države z velikimi zunanjetrgovinskimi presežki (npr. Kitajska) morajo diverzificirati gonila rasti in spodbuditi domače povpraševanje, države z velikimi primanjkljaji (npr. ZDA) pa morajo okrepiti domače varčevanje in izvesti strukturne reforme; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da zahteva ponovno uravnoteženje svetovnega povpraševanja asimetričen pristop: države z velikimi zunanjetrgovinskimi presežki (npr. Kitajska) morajo diverzificirati gonila rasti in spodbuditi domače povpraševanje, države z velikimi primanjkljaji (npr. ZDA) pa morajo okrepiti domače varčevanje in izvesti strukturne reforme;

| 20. | poudarja, da morajo finančni trgi služiti trajnostnemu razvoju realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo finančni trgi služiti trajnostnemu razvoju realnega gospodarstva;

| 21. | podpira skupino G20 v prizadevanjih za regulacijo trgov blagovnih izvedenih finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj poišče rešitev za nestanovitnost cen na kmetijskih trgih, naj v celoti uvede vse okvirne ukrepe, o katerih so se dogovorili na ravni G20, in naj se bori proti pretiranim in škodljivim špekulacijam, zlasti s prihodnjo zakonodajo o finančnih trgih v EU in revizijo direktive o tržni manipulaciji (7) in direktivo o trgih finančnih instrumentov (8); |
| --- | --- |

21.

podpira skupino G20 v prizadevanjih za regulacijo trgov blagovnih izvedenih finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj poišče rešitev za nestanovitnost cen na kmetijskih trgih, naj v celoti uvede vse okvirne ukrepe, o katerih so se dogovorili na ravni G20, in naj se bori proti pretiranim in škodljivim špekulacijam, zlasti s prihodnjo zakonodajo o finančnih trgih v EU in revizijo direktive o tržni manipulaciji (7) in direktivo o trgih finančnih instrumentov (8);

| 22. | znova opozarja na pomen surovin za Evropsko unijo, pa tudi na pomen zanesljive preskrbe s hrano in stabilnih cen živil po vsem svetu, predvsem pa za države v razvoju, opozarja pa tudi na inflacijske pritiske, ki jih pomanjkanje hrane in nestabilnost cen povzročata po vsem svetu; ustrezno poziva Evropsko unijo, naj okrepi prizadevanja za zmanjšanje odvisnosti od surovin s hitrim izboljšanjem standardov učinkovitosti ter poveča proizvodnjo in uporabo obnovljivih materialov; ugotavlja, da je treba posplošiti trajnostne načine proizvodnje in ponovno vzpostaviti mehanizme upravljanja ponudbe, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in stabilne cene živil; v zvezi s tem zahteva večjo preglednost in vzajemnost pri trgovanju; opozarja pa na protekcionistične tendence na področju strateških surovin; |
| --- | --- |

22.

znova opozarja na pomen surovin za Evropsko unijo, pa tudi na pomen zanesljive preskrbe s hrano in stabilnih cen živil po vsem svetu, predvsem pa za države v razvoju, opozarja pa tudi na inflacijske pritiske, ki jih pomanjkanje hrane in nestabilnost cen povzročata po vsem svetu; ustrezno poziva Evropsko unijo, naj okrepi prizadevanja za zmanjšanje odvisnosti od surovin s hitrim izboljšanjem standardov učinkovitosti ter poveča proizvodnjo in uporabo obnovljivih materialov; ugotavlja, da je treba posplošiti trajnostne načine proizvodnje in ponovno vzpostaviti mehanizme upravljanja ponudbe, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in stabilne cene živil; v zvezi s tem zahteva večjo preglednost in vzajemnost pri trgovanju; opozarja pa na protekcionistične tendence na področju strateških surovin;

| 23. | poziva k boljši regulaciji zamenjave neplačil; |
| --- | --- |

23.

poziva k boljši regulaciji zamenjave neplačil;

| 24. | je seznanjen s težnjo, da se zasebne naložbe v zelo velikem obsegu usmerjajo v gospodarstva v vzponu, ki lahko v letu 2011 pričakujejo neto pritok v vrednosti skoraj 1 bilijona USD (9); poziva Mednarodni denarni sklad, naj razvije okvir za preprečevanje nastanka špekulativnih balonov z nadzorom svetovnih kapitalskih tokov ter sprejme ustrezne ukrepe, da bi preprečil škodljiv razvoj dogodkov; priznava, da nadzor kapitala ne nadomešča ustreznih ekonomskih politik in se sme uporabljati le kot skrajni ukrep; poudarja, da morajo države sočasno sprejeti ukrepe proti nastajanju špekulativnih balonov; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen s težnjo, da se zasebne naložbe v zelo velikem obsegu usmerjajo v gospodarstva v vzponu, ki lahko v letu 2011 pričakujejo neto pritok v vrednosti skoraj 1 bilijona USD (9); poziva Mednarodni denarni sklad, naj razvije okvir za preprečevanje nastanka špekulativnih balonov z nadzorom svetovnih kapitalskih tokov ter sprejme ustrezne ukrepe, da bi preprečil škodljiv razvoj dogodkov; priznava, da nadzor kapitala ne nadomešča ustreznih ekonomskih politik in se sme uporabljati le kot skrajni ukrep; poudarja, da morajo države sočasno sprejeti ukrepe proti nastajanju špekulativnih balonov;

| 25. | je seznanjen z morebitnimi tveganji v smislu manj ugodnih pogojev za dolgoročno financiranje realnega gospodarstva, povezanimi s stalno koncentracijo akterjev na finančnih trgih, vključno s finančnimi institucijami in borzami; ob upoštevanju tega poziva Evropski odbor za sistemska tveganja, naj natančno spremlja razvoj kakršnih koli sistemskih tveganj, ki bi lahko nastala zaradi koncentracije na finančnih trgih; |
| --- | --- |

25.

je seznanjen z morebitnimi tveganji v smislu manj ugodnih pogojev za dolgoročno financiranje realnega gospodarstva, povezanimi s stalno koncentracijo akterjev na finančnih trgih, vključno s finančnimi institucijami in borzami; ob upoštevanju tega poziva Evropski odbor za sistemska tveganja, naj natančno spremlja razvoj kakršnih koli sistemskih tveganj, ki bi lahko nastala zaradi koncentracije na finančnih trgih;

| 26. | poudarja, da ima EU uravnotežen tekoči račun in ne prispeva k svetovnim neravnovesjem, vendar bi jo nenadzorovano popravljanje teh neravnovesij s padcem vrednosti ameriškega dolarja močno prizadelo; ugotavlja, da mora EU svoje politike v zvezi z trgovinskimi in valutnimi neravnovesji tesno usklajevati z ZDA, da se bo mogoče izogniti hitremu padcu vrednosti dolarja; poziva ZDA in večje svetovne akterje, naj zagotovijo, da bo upravljanje valut postalo večstranski podjem, ki vključuje vse pomembne svetovne valute; je zadovoljen z dejstvom, da so bili napovedani kazalniki za svetovna neravnovesja, in zahteva, da se ti kazalniki v celoti upoštevajo pri oblikovanju makroekonomske politike; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da ima EU uravnotežen tekoči račun in ne prispeva k svetovnim neravnovesjem, vendar bi jo nenadzorovano popravljanje teh neravnovesij s padcem vrednosti ameriškega dolarja močno prizadelo; ugotavlja, da mora EU svoje politike v zvezi z trgovinskimi in valutnimi neravnovesji tesno usklajevati z ZDA, da se bo mogoče izogniti hitremu padcu vrednosti dolarja; poziva ZDA in večje svetovne akterje, naj zagotovijo, da bo upravljanje valut postalo večstranski podjem, ki vključuje vse pomembne svetovne valute; je zadovoljen z dejstvom, da so bili napovedani kazalniki za svetovna neravnovesja, in zahteva, da se ti kazalniki v celoti upoštevajo pri oblikovanju makroekonomske politike;

| 27. | poudarja, da se mora EU, če želi povečati svoj vpliv na svetovnem prizorišču, spopasti s številnimi izzivi, na primer pomanjkanjem konkurenčnosti in zbliževanja, nezadostno finančno stabilnostjo, šibko notranjo rastjo in rastjo zaposlovanja, notranjimi neravnovesji, ki se povečujejo s širjenjem notranjega trga in ekonomsko-monetarne unije, premajhnim političnim vplivom na mednarodni ravni, med drugim tudi zaradi nezadostne usklajenosti njenega zastopanja v mednarodnih organizacijah, kar bi bilo mogoče izboljšati z izvajanjem ukrepov za zagotovitev enotnega mednarodnega predstavljanja evra, kot je določeno v Pogodbi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se mora EU, če želi povečati svoj vpliv na svetovnem prizorišču, spopasti s številnimi izzivi, na primer pomanjkanjem konkurenčnosti in zbliževanja, nezadostno finančno stabilnostjo, šibko notranjo rastjo in rastjo zaposlovanja, notranjimi neravnovesji, ki se povečujejo s širjenjem notranjega trga in ekonomsko-monetarne unije, premajhnim političnim vplivom na mednarodni ravni, med drugim tudi zaradi nezadostne usklajenosti njenega zastopanja v mednarodnih organizacijah, kar bi bilo mogoče izboljšati z izvajanjem ukrepov za zagotovitev enotnega mednarodnega predstavljanja evra, kot je določeno v Pogodbi;

| 28. | znova opozarja, da mora EU nastopati enotno, imeti na srednji rok enega samega predstavnika v upravnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, zlasti za euroobmočje, in, kjer je to ustrezno, v celoti predstavljati države članice ter v svetu zagovarjati demokracijo, človekove pravice, pravno državo, dostojne delovne razmere in življenjske pogoje, dobro vodenje, trajnostni razvoj, svobodno in pošteno trgovino ter podnebne cilje, v skladu s svojim notranjim načrtom, ter se zavzemati za boj proti korupciji, davčnim goljufijam in utajam ter davčnim oazam; |
| --- | --- |

28.

znova opozarja, da mora EU nastopati enotno, imeti na srednji rok enega samega predstavnika v upravnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, zlasti za euroobmočje, in, kjer je to ustrezno, v celoti predstavljati države članice ter v svetu zagovarjati demokracijo, človekove pravice, pravno državo, dostojne delovne razmere in življenjske pogoje, dobro vodenje, trajnostni razvoj, svobodno in pošteno trgovino ter podnebne cilje, v skladu s svojim notranjim načrtom, ter se zavzemati za boj proti korupciji, davčnim goljufijam in utajam ter davčnim oazam;

| 29. | meni, da bi si Evropa morala prizadevati za dosego uravnoteženega, svobodnega in pravičnega svetovnega trgovinskega sporazuma, ki bi zmanjšal nasprotja med gospodarstvi v vzponu in razvitimi gospodarstvi; poziva k odpravi trgovinskih ovir; meni, da je neobstoj svetovnega trgovinskega sporazuma resna ovira, saj razvita gospodarstva ovirajo dostop gospodarstev v vzponu do projektov kmetijskega izvoza, gospodarstva v vzponu pa blokirajo storitve iz naprednih gospodarstev; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi si Evropa morala prizadevati za dosego uravnoteženega, svobodnega in pravičnega svetovnega trgovinskega sporazuma, ki bi zmanjšal nasprotja med gospodarstvi v vzponu in razvitimi gospodarstvi; poziva k odpravi trgovinskih ovir; meni, da je neobstoj svetovnega trgovinskega sporazuma resna ovira, saj razvita gospodarstva ovirajo dostop gospodarstev v vzponu do projektov kmetijskega izvoza, gospodarstva v vzponu pa blokirajo storitve iz naprednih gospodarstev;

| 30. | poudarja, da je treba odpreti trge javnih naročil, ki bi temeljili na pregledni in vzajemni podlagi; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba odpreti trge javnih naročil, ki bi temeljili na pregledni in vzajemni podlagi;

| 31. | poudarja pomen duha vzajemnosti in obojestranskih koristi, ki jih je mogoče doseči v odnosih EU z glavnimi strateškimi partnerji; meni, da se mora v zvezi s tem EU vprašati, ali bi bilo morda priporočljivo, da bi oblikovala orodja, s katerimi bi lahko preučila ekonomske prakse tretjih držav, povezane z državno pomočjo, in ocenila kakršno koli vedenje, ki bi lahko bilo namenjeno prenosu ključnih tehnologij z ozemlja EU; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen duha vzajemnosti in obojestranskih koristi, ki jih je mogoče doseči v odnosih EU z glavnimi strateškimi partnerji; meni, da se mora v zvezi s tem EU vprašati, ali bi bilo morda priporočljivo, da bi oblikovala orodja, s katerimi bi lahko preučila ekonomske prakse tretjih držav, povezane z državno pomočjo, in ocenila kakršno koli vedenje, ki bi lahko bilo namenjeno prenosu ključnih tehnologij z ozemlja EU;

| 32. | ugotavlja, da Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) zdaj zahteva kombinirano izravnavo računov le na regionalni ravni; poziva k sprejetju o računovodskih pravil, ki bi od vseh podjetij in ustanov zahtevali vodenje knjig po posameznih državah, in k spodbujanju mednarodnega sodelovanja v davčnih zadevah s sporazumi o izmenjavi informacij med organi; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) zdaj zahteva kombinirano izravnavo računov le na regionalni ravni; poziva k sprejetju o računovodskih pravil, ki bi od vseh podjetij in ustanov zahtevali vodenje knjig po posameznih državah, in k spodbujanju mednarodnega sodelovanja v davčnih zadevah s sporazumi o izmenjavi informacij med organi;

| 33. | opominja, da namerava vztrajati pri obsežni reformi svetovnega gospodarskega in finančnega upravljanja, z namenom spodbujanja preglednosti in odgovornosti ter zagotavljanja skladnosti med politikami mednarodnih ekonomskih in finančnih ustanov; poziva k vključitvi institucij iz Bretton Woodsa in drugih obstoječih organov za gospodarsko upravljanje, vključno s skupino G20,– v sistem ZN kot prvi korak k strukturi za svetovno gospodarsko upravljanje, kjer bodo sodelovale s STO, Mednarodno organizacijo dela in svetovno podnebno organizacijo, ki jo je treba ustanoviti; |
| --- | --- |

33.

opominja, da namerava vztrajati pri obsežni reformi svetovnega gospodarskega in finančnega upravljanja, z namenom spodbujanja preglednosti in odgovornosti ter zagotavljanja skladnosti med politikami mednarodnih ekonomskih in finančnih ustanov; poziva k vključitvi institucij iz Bretton Woodsa in drugih obstoječih organov za gospodarsko upravljanje, vključno s skupino G20,– v sistem ZN kot prvi korak k strukturi za svetovno gospodarsko upravljanje, kjer bodo sodelovale s STO, Mednarodno organizacijo dela in svetovno podnebno organizacijo, ki jo je treba ustanoviti;

| 34. | poziva države G20, naj hitro sprejmejo globalne in usklajene politične ukrepe, da bi tako prispevale k močni, stabilni in uravnoteženi svetovni trajnostni rasti; poziva k udeležbi parlamentov teh držav, da bi povečali legitimnost in odgovornost; prav tako poziva k obsežnejšim finančnim sredstvom za Mednarodni denarni sklad in njegovi reformi, da bo lahko povečal svojo preglednost in odgovornost ter postal bolj demokratičen, hkrati pa okrepil svojo vlogo pri ekonomskem in finančnem nadzoru svojih članov, da bi tako vzpostavil verodostojno varnostno mrežo za boj proti svetovnim neravnovesjem; |
| --- | --- |

34.

poziva države G20, naj hitro sprejmejo globalne in usklajene politične ukrepe, da bi tako prispevale k močni, stabilni in uravnoteženi svetovni trajnostni rasti; poziva k udeležbi parlamentov teh držav, da bi povečali legitimnost in odgovornost; prav tako poziva k obsežnejšim finančnim sredstvom za Mednarodni denarni sklad in njegovi reformi, da bo lahko povečal svojo preglednost in odgovornost ter postal bolj demokratičen, hkrati pa okrepil svojo vlogo pri ekonomskem in finančnem nadzoru svojih članov, da bi tako vzpostavil verodostojno varnostno mrežo za boj proti svetovnim neravnovesjem;

| 35. | poziva k uvedbi novih pravil finančne pomoči, in sicer:






  — | reformirani Mednarodni denarni sklad bi lahko deloval kot svetovni posojilodajalec v skrajni sili (lender of last resort), tako da posameznim državam ne bi bilo treba ustvarjati valutnih rezerv, če bi okrepili njegovo sposobnost za zagotavljanje kratkoročne likvidnosti in močnejših finančnih varnostnih mrež; |
| --- | --- | --- |

35.

poziva k uvedbi novih pravil finančne pomoči, in sicer:

—

reformirani Mednarodni denarni sklad bi lahko deloval kot svetovni posojilodajalec v skrajni sili (lender of last resort), tako da posameznim državam ne bi bilo treba ustvarjati valutnih rezerv, če bi okrepili njegovo sposobnost za zagotavljanje kratkoročne likvidnosti in močnejših finančnih varnostnih mrež;

| — | razvojni cilji tisočletja: sedanja kriza je pokazala, da je treba na finančnih trgih ustvariti spodbude za spodbujanje dolgoročnih naložb in trajnostnega razvoja; finančno vlogo večstranskih in dvostranskih razvojnih bank in organizacij bi bilo treba posodobiti in nadgraditi v odgovor na povečane finančne potrebe držav v razvoju; del prihodkov iz davka na finančne transakcije bi bilo mogoče uporabiti za financiranje izpolnitve razvojnih ciljev tisočletja, potrebni pa bodo tudi za izpolnitev zavez glede podnebnih sprememb; pomembno je stalno preučevati možnosti drugih oblik financiranja razvojnih instrumentov, zlasti prestrukturiranje in odpis dolga najrevnejšim državam ter spodbujanje tokov nakazil; ponovno je treba poudariti zaveze glede predvidljive uradne razvojne pomoči, prav tako pa je treba preučiti dodatne inovativne vire financiranja, da bi zapolnili finančno vrzel zaradi nazadovanja gospodarstev v razvijajočem se svetu; države članice bi morale ponovno potrditi obljube o tem, da bodo namenile 0,7 % BND razvojni pomoči za financiranje izpolnitve razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

—

razvojni cilji tisočletja: sedanja kriza je pokazala, da je treba na finančnih trgih ustvariti spodbude za spodbujanje dolgoročnih naložb in trajnostnega razvoja; finančno vlogo večstranskih in dvostranskih razvojnih bank in organizacij bi bilo treba posodobiti in nadgraditi v odgovor na povečane finančne potrebe držav v razvoju; del prihodkov iz davka na finančne transakcije bi bilo mogoče uporabiti za financiranje izpolnitve razvojnih ciljev tisočletja, potrebni pa bodo tudi za izpolnitev zavez glede podnebnih sprememb; pomembno je stalno preučevati možnosti drugih oblik financiranja razvojnih instrumentov, zlasti prestrukturiranje in odpis dolga najrevnejšim državam ter spodbujanje tokov nakazil; ponovno je treba poudariti zaveze glede predvidljive uradne razvojne pomoči, prav tako pa je treba preučiti dodatne inovativne vire financiranja, da bi zapolnili finančno vrzel zaradi nazadovanja gospodarstev v razvijajočem se svetu; države članice bi morale ponovno potrditi obljube o tem, da bodo namenile 0,7 % BND razvojni pomoči za financiranje izpolnitve razvojnih ciljev tisočletja;

| — | EU mora opredeliti politične prednostne naloge in se dogovoriti o financiranju tesnejšega evro-sredozemskega sodelovanja po prevratih in dogodkih, ki so spremljali te prevrate, v partnerskih državah južnega Sredozemlja; v zvezi s tem je treba razširiti evropske projektne obveznice na evro-sredozemske projekte na področjih trajnostnega prometa in energije, digitalne agende in izobraževanja, s tem pa ustvariti dodano vrednostjo za obe strani Sredozemlja; |
| --- | --- |

—

EU mora opredeliti politične prednostne naloge in se dogovoriti o financiranju tesnejšega evro-sredozemskega sodelovanja po prevratih in dogodkih, ki so spremljali te prevrate, v partnerskih državah južnega Sredozemlja; v zvezi s tem je treba razširiti evropske projektne obveznice na evro-sredozemske projekte na področjih trajnostnega prometa in energije, digitalne agende in izobraževanja, s tem pa ustvariti dodano vrednostjo za obe strani Sredozemlja;

III.
     
  Razlogi za nov monetarni sistem

| 36. | opominja, da „valutna vojna“ ne bi koristila nobeni državi oziroma skupini držav, prav tako pa bi lahko izničila prizadevanja državljanov EU za zmanjšanje državnega dolga in uvedbo strukturnih reform; ugotavlja, da je evro preprečil izbruh tovrstne valutne krize, ki je bila v preteklosti pogosto povezana s finančnimi krizami; opozarja, da pravila večstranskega trgovinskega sistema (STO) ne obravnavajo kapitalskih tokov in da nimajo protiuteži v večstranskem monetarnem sistemu; |
| --- | --- |

36.

opominja, da „valutna vojna“ ne bi koristila nobeni državi oziroma skupini držav, prav tako pa bi lahko izničila prizadevanja državljanov EU za zmanjšanje državnega dolga in uvedbo strukturnih reform; ugotavlja, da je evro preprečil izbruh tovrstne valutne krize, ki je bila v preteklosti pogosto povezana s finančnimi krizami; opozarja, da pravila večstranskega trgovinskega sistema (STO) ne obravnavajo kapitalskih tokov in da nimajo protiuteži v večstranskem monetarnem sistemu;

| 37. | opozarja na korejski cilj G20, ki vključuje izgradnjo stabilnejšega in odpornejšega mednarodnega monetarnega sistema; je seznanjen s svetovnimi zadržki glede delovanja mednarodnega monetarnega sistema in poziva, da se nemudoma naredi odločen korak naprej; zato zahteva reformo mednarodnega monetarnega sistema, tako da bo omogočal sistematično in celovito makroekonomsko sodelovanje, ki bo prineslo trajnostno in uravnoteženo svetovno rast; |
| --- | --- |

37.

opozarja na korejski cilj G20, ki vključuje izgradnjo stabilnejšega in odpornejšega mednarodnega monetarnega sistema; je seznanjen s svetovnimi zadržki glede delovanja mednarodnega monetarnega sistema in poziva, da se nemudoma naredi odločen korak naprej; zato zahteva reformo mednarodnega monetarnega sistema, tako da bo omogočal sistematično in celovito makroekonomsko sodelovanje, ki bo prineslo trajnostno in uravnoteženo svetovno rast;

| 38. | poudarja, da bi se moral mednarodni monetarni sistem med drugim ukvarjati z:






  — | menjalnimi tečaji: prvi korak bi bilo izvajanje politik, ki bi omogočale postopno in primerno prilagajanje menjalnih tečajev ekonomskim in socialnim osnovam; |
| --- | --- | --- |

38.

poudarja, da bi se moral mednarodni monetarni sistem med drugim ukvarjati z:

—

menjalnimi tečaji: prvi korak bi bilo izvajanje politik, ki bi omogočale postopno in primerno prilagajanje menjalnih tečajev ekonomskim in socialnim osnovam;

| — | rezervno valuto: mednarodni sistem rezerv bi bilo treba reformirati, da rezerve ne bi mogle povzročati svetovnih neravnovesij; sedanji mednarodni sistem rezerv, temelječ na dolarju, bi bilo mogoče postopoma nadomestiti z večstranskim sistemom, osredotočenim na posebne pravice črpanja, ki zastopajo široko košarico valut z vsega sveta, na primer kitajski renminbi in brazilski real; |
| --- | --- |

—

rezervno valuto: mednarodni sistem rezerv bi bilo treba reformirati, da rezerve ne bi mogle povzročati svetovnih neravnovesij; sedanji mednarodni sistem rezerv, temelječ na dolarju, bi bilo mogoče postopoma nadomestiti z večstranskim sistemom, osredotočenim na posebne pravice črpanja, ki zastopajo široko košarico valut z vsega sveta, na primer kitajski renminbi in brazilski real;

| — | kapitalski tokovi: sprejeti bi bilo treba večstranski sistem pravil v korist dolgoročnemu pretoku kapitala, da se olajša nešpekulativni odtok kapitala, preprečijo razdiralni učinki na razdrobljenih trgih vrednostnih papirjev ter zagotovi pregledno, odprto in gladko delovanje trgov državnih obveznic ob hkratnem preprečevanju njihove zlorabe v smislu spodbujanja merkantilistične politike ali politike iskanja koristi v škodo drugih; |
| --- | --- |

—

kapitalski tokovi: sprejeti bi bilo treba večstranski sistem pravil v korist dolgoročnemu pretoku kapitala, da se olajša nešpekulativni odtok kapitala, preprečijo razdiralni učinki na razdrobljenih trgih vrednostnih papirjev ter zagotovi pregledno, odprto in gladko delovanje trgov državnih obveznic ob hkratnem preprečevanju njihove zlorabe v smislu spodbujanja merkantilistične politike ali politike iskanja koristi v škodo drugih;

| 39. | poleg tega poziva k razmisleku o možnostih oblikovanja – na dolgi rok – svetovne rezervne valute, sprva na osnovi razvoja in preoblikovanja posebnih pravic črpanja in Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

39.

poleg tega poziva k razmisleku o možnostih oblikovanja – na dolgi rok – svetovne rezervne valute, sprva na osnovi razvoja in preoblikovanja posebnih pravic črpanja in Mednarodnega denarnega sklada;

IV.
     
  Povečanje konkurenčnosti in trajnosti EU ter izvajanje strategije Evropa 2020 s spodbujanjem inovacij in dolgoročnih naložb za delovna mesta in rast

Konkurenčnost, konvergenca in strategija Evropa 2020

| 40. | poziva k temu, da se pri določanju vsebine evropskega semestra v celoti in dosledno upoštevajo cilji strategije Evropa 2020 in potreba po premagovanju vseh notranjih neravnovesij v EU; |
| --- | --- |

40.

poziva k temu, da se pri določanju vsebine evropskega semestra v celoti in dosledno upoštevajo cilji strategije Evropa 2020 in potreba po premagovanju vseh notranjih neravnovesij v EU;

| 41. | poudarja pomen vzajemno podpirajočih se politik Unije za uresničevanje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in delovna mesta, ki jih spremljajo različna orodja, med drugim v prihodnost usmerjeno izobraževanje, podnebne in energetske strategije, učinkovitost rabe virov, prenovljena kmetijska politika, kohezijska politika, strategije inovacij ter raziskav in razvoja, prenovljen proračun EU in večja usklajenost nacionalnih proračunov v podporo navedenim skupnim ciljem; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen vzajemno podpirajočih se politik Unije za uresničevanje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in delovna mesta, ki jih spremljajo različna orodja, med drugim v prihodnost usmerjeno izobraževanje, podnebne in energetske strategije, učinkovitost rabe virov, prenovljena kmetijska politika, kohezijska politika, strategije inovacij ter raziskav in razvoja, prenovljen proračun EU in večja usklajenost nacionalnih proračunov v podporo navedenim skupnim ciljem;

| 42. | poudarja, da je treba element trajnosti strategije Evropa 2020 vključiti v vsa zadevna področja politike, da bi se EU vrnila na vodilni položaj; poudarja, da mora Evropa, če želi ostati konkurenčna v svetovnem gospodarstvu, doseči vodilni položaj pri okolju prijaznem preoblikovanju v trajnostno družbo, ki uporablja vire na učinkovit način; poudarja, da so obsežne naložbe v okolju prijazne infrastrukture, obnovljive vire energije in učinkovito rabo virov odličen način za spodbujanje oživitve in krepitve dolgoročne rasti in ustvarjanja novih delovnih mest; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba element trajnosti strategije Evropa 2020 vključiti v vsa zadevna področja politike, da bi se EU vrnila na vodilni položaj; poudarja, da mora Evropa, če želi ostati konkurenčna v svetovnem gospodarstvu, doseči vodilni položaj pri okolju prijaznem preoblikovanju v trajnostno družbo, ki uporablja vire na učinkovit način; poudarja, da so obsežne naložbe v okolju prijazne infrastrukture, obnovljive vire energije in učinkovito rabo virov odličen način za spodbujanje oživitve in krepitve dolgoročne rasti in ustvarjanja novih delovnih mest;

| 43. | opozarja, da še ni bil izkoriščen ves potencial enotnega trga ter da so za sprostitev celotnega potenciala za trajnostno in socialno vključujočo rast in delovna mesta potrebni ponovna politična odločenost in odločni ukrepi; opozarja na potrebo po dodatnem razvoju evropskega storitvenega sektorja in okrepitvi trgovine s storitvami; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da še ni bil izkoriščen ves potencial enotnega trga ter da so za sprostitev celotnega potenciala za trajnostno in socialno vključujočo rast in delovna mesta potrebni ponovna politična odločenost in odločni ukrepi; opozarja na potrebo po dodatnem razvoju evropskega storitvenega sektorja in okrepitvi trgovine s storitvami;

| 44. | poudarja, da je uspeh strategije Evropa 2020 odvisen od zavezanosti EU kot celote, odgovornosti držav članic, nacionalnih parlamentov, lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev; opozarja na pomen trdnega in dobro delujočega socialnega dialoga in kolektivnih sporazumov v okviru strategije Evropa 2020, pa tudi na spodbujanje resničnega evropskega socialnega dialoga o makroekonomski politiki in ukrepih; ugotavlja, da je te ukrepe treba izvajati, da bi lahko dosegli splošno soglasje o poti naprej; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je uspeh strategije Evropa 2020 odvisen od zavezanosti EU kot celote, odgovornosti držav članic, nacionalnih parlamentov, lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev; opozarja na pomen trdnega in dobro delujočega socialnega dialoga in kolektivnih sporazumov v okviru strategije Evropa 2020, pa tudi na spodbujanje resničnega evropskega socialnega dialoga o makroekonomski politiki in ukrepih; ugotavlja, da je te ukrepe treba izvajati, da bi lahko dosegli splošno soglasje o poti naprej;

| 45. | opozarja na vedno večjo pristojnost in odgovornost regionalnih in lokalnih organov; opozarja, da se dve tretjini javnih naložb v Evropi izvajata na podnacionalni ravni; ugotavlja, da izbira ravni, na kateri se oblikujejo in izvajajo javne naložbe, pomembno vpliva na njihovo učinkovitost; zato poudarja, da je treba zagotoviti, da se javne naložbe izvajajo na najučinkovitejši ravni upravljanja; |
| --- | --- |

45.

opozarja na vedno večjo pristojnost in odgovornost regionalnih in lokalnih organov; opozarja, da se dve tretjini javnih naložb v Evropi izvajata na podnacionalni ravni; ugotavlja, da izbira ravni, na kateri se oblikujejo in izvajajo javne naložbe, pomembno vpliva na njihovo učinkovitost; zato poudarja, da je treba zagotoviti, da se javne naložbe izvajajo na najučinkovitejši ravni upravljanja;

| 46. | poziva nacionalne parlamente in vlade držav članic, naj pri sprejemanju nacionalnih odločitev ravnajo na način, ki je odgovoren do EU, ter v nacionalne razprave vključijo razsežnost EU; |
| --- | --- |

46.

poziva nacionalne parlamente in vlade držav članic, naj pri sprejemanju nacionalnih odločitev ravnajo na način, ki je odgovoren do EU, ter v nacionalne razprave vključijo razsežnost EU;

| 47. | poudarja, da mora biti konsolidacija javnih financ pospremljena s srednje- in dolgoročnimi cilji, kot so tisti v strategiji Evropa 2020, zlasti kar zadeva ustvarjanje delovnih mest, socialno vključenost, naložbe v infrastrukturo, učinkovito porabo virov, ekološko preoblikovanje gospodarstva ter na znanju temelječe gospodarstvo, da bi povečali konkurenčnost ter socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; ugotavlja, da bi morale različne nacionalne politike in politike EU zagotoviti celostno podporo strategiji in da lahko proračunska disciplina, če se izvaja brez dobro opredeljene strategije, spodkopa obete za rast, zmanjša konkurenčnost in resno ogrozi gospodarstvo v dolgoročnem smislu; ker odprta metoda usklajevanja ni bila uspešna, opozarja, da mora strategija Evropa 2020 vključevati zavezujoče cilje, ki jih je za države članice oblikovala Komisija, in sicer največje in najmanjše vrednosti, ki naj se uporabljajo pri določenih makroekonomskih vidikih njihovih gospodarstev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da mora biti konsolidacija javnih financ pospremljena s srednje- in dolgoročnimi cilji, kot so tisti v strategiji Evropa 2020, zlasti kar zadeva ustvarjanje delovnih mest, socialno vključenost, naložbe v infrastrukturo, učinkovito porabo virov, ekološko preoblikovanje gospodarstva ter na znanju temelječe gospodarstvo, da bi povečali konkurenčnost ter socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; ugotavlja, da bi morale različne nacionalne politike in politike EU zagotoviti celostno podporo strategiji in da lahko proračunska disciplina, če se izvaja brez dobro opredeljene strategije, spodkopa obete za rast, zmanjša konkurenčnost in resno ogrozi gospodarstvo v dolgoročnem smislu; ker odprta metoda usklajevanja ni bila uspešna, opozarja, da mora strategija Evropa 2020 vključevati zavezujoče cilje, ki jih je za države članice oblikovala Komisija, in sicer največje in najmanjše vrednosti, ki naj se uporabljajo pri določenih makroekonomskih vidikih njihovih gospodarstev;

| 48. | poziva k strogi finančni reviziji, ki jo mora izvesti Komisija v tesnem sodelovanju z Eurostatom, da bi tako ugotovili dejanski finančni položaj vseh držav članic, kar bo omogočalo sprejemanje odločitev v zvezi s strategijo Evropa 2020 ter regionalnimi in kohezijskimi projekti na podlagi dejstev; poziva k nadzoru vseh programov financiranja v Evropski uniji ter nacionalnih in regionalnih subvencij; priporoča krepitev tistih projektov in programov, katerih uspeh je bistven, in po drugi strani odpravo neučinkovitih subvencij in shem gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

48.

poziva k strogi finančni reviziji, ki jo mora izvesti Komisija v tesnem sodelovanju z Eurostatom, da bi tako ugotovili dejanski finančni položaj vseh držav članic, kar bo omogočalo sprejemanje odločitev v zvezi s strategijo Evropa 2020 ter regionalnimi in kohezijskimi projekti na podlagi dejstev; poziva k nadzoru vseh programov financiranja v Evropski uniji ter nacionalnih in regionalnih subvencij; priporoča krepitev tistih projektov in programov, katerih uspeh je bistven, in po drugi strani odpravo neučinkovitih subvencij in shem gospodarskega razvoja;

| 49. | poudarja, da so zlasti ženske podvržene večjemu tveganju revščine; ugotavlja, da se je med krizo v več državah članicah povečala revščina otrok; poudarja, da je to nesprejemljivo in da je treba obrniti negativna gibanja; posledično zahteva, da zlasti obstoječe nevladne organizacije oblikujejo trdno omrežje za odpravo revščine otrok s pristopi in cilji, usmerjenimi v otroke, in močnim poudarkom na pravicah otrok; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da so zlasti ženske podvržene večjemu tveganju revščine; ugotavlja, da se je med krizo v več državah članicah povečala revščina otrok; poudarja, da je to nesprejemljivo in da je treba obrniti negativna gibanja; posledično zahteva, da zlasti obstoječe nevladne organizacije oblikujejo trdno omrežje za odpravo revščine otrok s pristopi in cilji, usmerjenimi v otroke, in močnim poudarkom na pravicah otrok;

| 50. | ugotavlja, da so trdni socialni sistemi pomembni ekonomski stabilizatorji v slabih časih; zato poudarja, da je treba kljub potrebi po konsolidaciji javnih financ ustrezno varovati tudi storitve javnega sektorja in ohranjati obstoječe ravni socialne zaščite; poziva k sprejetju ukrepov, namenjenih zmanjšanju razlik v dohodkih, zlasti z odpravo brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da so trdni socialni sistemi pomembni ekonomski stabilizatorji v slabih časih; zato poudarja, da je treba kljub potrebi po konsolidaciji javnih financ ustrezno varovati tudi storitve javnega sektorja in ohranjati obstoječe ravni socialne zaščite; poziva k sprejetju ukrepov, namenjenih zmanjšanju razlik v dohodkih, zlasti z odpravo brezposelnosti mladih;

| 51. | poudarja, da gospodarska recesija ne sme biti razlog za upočasnitev napredka na področju politik usklajevanja, ki se uporabljajo za izboljšanje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti tistih, ki olajšujejo dostop žensk do trga dela; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da gospodarska recesija ne sme biti razlog za upočasnitev napredka na področju politik usklajevanja, ki se uporabljajo za izboljšanje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, zlasti tistih, ki olajšujejo dostop žensk do trga dela;

| 52. | ugotavlja, da med izzive, ki jih je prinesla kriza z obsežno gospodarsko recesijo, sodijo padec gospodarske rasti, ki je posledica skokovitega povečanja strukturne in dolgoročne brezposelnosti, in zmanjšanje javnih in zasebnih naložb, pa tudi povečana konkurenca gospodarstev v vzponu; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da med izzive, ki jih je prinesla kriza z obsežno gospodarsko recesijo, sodijo padec gospodarske rasti, ki je posledica skokovitega povečanja strukturne in dolgoročne brezposelnosti, in zmanjšanje javnih in zasebnih naložb, pa tudi povečana konkurenca gospodarstev v vzponu;

| 53. | se zaveda, da obstoječih neravnovesij v EU ne bo mogoče odpraviti z uniformiranim pristopom in da bo treba pri usklajevanju gospodarskih politik ustrezno upoštevati izhodiščne točke različnih nacionalnih gospodarstev v EU in njihove posebnosti, sicer uspeha ne bo; poudarja potrebo po gospodarskem usklajevanju in napredku pri obnovi trdnih financ; |
| --- | --- |

53.

se zaveda, da obstoječih neravnovesij v EU ne bo mogoče odpraviti z uniformiranim pristopom in da bo treba pri usklajevanju gospodarskih politik ustrezno upoštevati izhodiščne točke različnih nacionalnih gospodarstev v EU in njihove posebnosti, sicer uspeha ne bo; poudarja potrebo po gospodarskem usklajevanju in napredku pri obnovi trdnih financ;

| 54. | poziva k večji združljivosti in dopolnjevanju nacionalnih proračunov in proračuna EU; meni, da bi se bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru osredotočiti na osrednja prednostna področja strategije Evropa 2020 ter zagotoviti ustrezno financiranje vodilnih pobud na področjih, kjer ima EU deljene pristojnosti z državami članicami, kar lahko prinese veliko evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

54.

poziva k večji združljivosti in dopolnjevanju nacionalnih proračunov in proračuna EU; meni, da bi se bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru osredotočiti na osrednja prednostna področja strategije Evropa 2020 ter zagotoviti ustrezno financiranje vodilnih pobud na področjih, kjer ima EU deljene pristojnosti z državami članicami, kar lahko prinese veliko evropsko dodano vrednost;

| 55. | poudarja, da morata tako kmetijska kot kohezijska politika imeti osrednjo vlogo pri podpori strategiji Evropa 2020; je prepričan, da mora reforma skupne kmetijske politike upoštevati tudi globalne izzive; je prepričan, da je uspeh strategije Evropa 2020 pogojen z zagotavljanjem skladnosti politik EU, vključno s tako različnimi vidiki, kot so usklajevanje nacionalnih proračunov in proračuna EU, vključno s skupno kmetijsko politiko in kohezijskimi skladi, npr. z zagotavljanjem poštenega dodeljevanja sredstev med državami članicami in regijami, in sicer na podlagi jasnih ciljev za okrepitev zbliževanja in spodbujanje konkurenčnosti ter s poudarkom na tistih državah članicah in regijah, ki jih najbolj potrebujejo, in politikah, kot so sredstva za izobraževanje, inovacije ter raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da morata tako kmetijska kot kohezijska politika imeti osrednjo vlogo pri podpori strategiji Evropa 2020; je prepričan, da mora reforma skupne kmetijske politike upoštevati tudi globalne izzive; je prepričan, da je uspeh strategije Evropa 2020 pogojen z zagotavljanjem skladnosti politik EU, vključno s tako različnimi vidiki, kot so usklajevanje nacionalnih proračunov in proračuna EU, vključno s skupno kmetijsko politiko in kohezijskimi skladi, npr. z zagotavljanjem poštenega dodeljevanja sredstev med državami članicami in regijami, in sicer na podlagi jasnih ciljev za okrepitev zbliževanja in spodbujanje konkurenčnosti ter s poudarkom na tistih državah članicah in regijah, ki jih najbolj potrebujejo, in politikah, kot so sredstva za izobraževanje, inovacije ter raziskave in razvoj;

| 56. | opozarja še, da bo strategija Evropa 2020 verodostojna samo, če bo podprta z zadostnimi finančnimi sredstvi, zato se zavzema za naslednje:






  — | sprejetje doslednih odločitev glede naslednjega večletnega finančnega okvira in proračun EU, osredotočen na politike, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- | --- |

56.

opozarja še, da bo strategija Evropa 2020 verodostojna samo, če bo podprta z zadostnimi finančnimi sredstvi, zato se zavzema za naslednje:

—

sprejetje doslednih odločitev glede naslednjega večletnega finančnega okvira in proračun EU, osredotočen na politike, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| — | razdeljevanje sredstev EU ob upoštevanju njihove ekonomske, socialne in okoljske ustreznosti ter učinkovitosti; sredstva, ki jih države članice ne porabijo, bi lahko namenili trajnostnim javnim naložbam na ravni EU v skupne projekte ali programe, ki spodbujajo rast, konkurenčnost in zaposlovanje, kot so naložbe v infrastrukturo, izobraževanje in usposabljanje, inovacije, raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

—

razdeljevanje sredstev EU ob upoštevanju njihove ekonomske, socialne in okoljske ustreznosti ter učinkovitosti; sredstva, ki jih države članice ne porabijo, bi lahko namenili trajnostnim javnim naložbam na ravni EU v skupne projekte ali programe, ki spodbujajo rast, konkurenčnost in zaposlovanje, kot so naložbe v infrastrukturo, izobraževanje in usposabljanje, inovacije, raziskave in razvoj;

| — | zagotavljanje tehnične pomoči za boljše črpanje sredstev in učinkovito izvajanje investicijskih projektov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje tehnične pomoči za boljše črpanje sredstev in učinkovito izvajanje investicijskih projektov;

| — | pomembnejšo vlogo Evropske investicijske banke pri krepitvi vloge katalizatorja in funkcije vzvoda strukturnih skladov; |
| --- | --- |

—

pomembnejšo vlogo Evropske investicijske banke pri krepitvi vloge katalizatorja in funkcije vzvoda strukturnih skladov;

| — | nadaljnji razvoj in optimalno uporabo inovativnih instrumentov financiranja, ki vključujejo predvsem Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, pa tudi Evropsko banko za obnovo in razvoj (npr. kombinacije subvencij in posojil, instrumentov tveganega kapitala, novih oblik delitve tveganja in garancij); |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj in optimalno uporabo inovativnih instrumentov financiranja, ki vključujejo predvsem Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, pa tudi Evropsko banko za obnovo in razvoj (npr. kombinacije subvencij in posojil, instrumentov tveganega kapitala, novih oblik delitve tveganja in garancij);

| — | usmerjanje zasebnih prihrankov v dolgoročne naložbe s pomočjo ustreznih spodbud in mehanizmov; |
| --- | --- |

—

usmerjanje zasebnih prihrankov v dolgoročne naložbe s pomočjo ustreznih spodbud in mehanizmov;

| — | razvoj inovativnega dolgoročnega naložbenega financiranja, ki bo vključevalo tako javna kot zasebna sredstva; |
| --- | --- |

—

razvoj inovativnega dolgoročnega naložbenega financiranja, ki bo vključevalo tako javna kot zasebna sredstva;

| — | uvedbo projektnih obveznic, da bi izkoristili zasebni kapital za reševanje infrastrukturnih izzivov Evrope; |
| --- | --- |

—

uvedbo projektnih obveznic, da bi izkoristili zasebni kapital za reševanje infrastrukturnih izzivov Evrope;

| — | ukrepi za zagotavljanje znatno večjih količin tveganega kapitala za dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

—

ukrepi za zagotavljanje znatno večjih količin tveganega kapitala za dolgoročne naložbe;

| — | ukrepe za boljšo dostopnost financiranja in zmanjšanje birokracije, zlasti za mala in srednja podjetja, pri čemer je treba upoštevati stroge standarde glede preglednosti; |
| --- | --- |

—

ukrepe za boljšo dostopnost financiranja in zmanjšanje birokracije, zlasti za mala in srednja podjetja, pri čemer je treba upoštevati stroge standarde glede preglednosti;

Energetske in prometne politike in notranji trg

| 57. | meni, da je ustanovitev evropske skupnosti za energijo osrednji politični projekt za izpolnitev ciljev iz strategije Evropa 2020 glede popolnega prehoda na obnovljive vire energije, pri čemer je treba povečati energetsko učinkovitost in energetsko neodvisnost EU ter vzpostaviti pristen in prepleten energetski trg; poudarja, kako pomembna je zunanja dimenzija energetske politike; |
| --- | --- |

57.

meni, da je ustanovitev evropske skupnosti za energijo osrednji politični projekt za izpolnitev ciljev iz strategije Evropa 2020 glede popolnega prehoda na obnovljive vire energije, pri čemer je treba povečati energetsko učinkovitost in energetsko neodvisnost EU ter vzpostaviti pristen in prepleten energetski trg; poudarja, kako pomembna je zunanja dimenzija energetske politike;

| 58. | meni, da je treba okrepiti odnose med državami, ki proizvajajo nafto in zemeljski plin, in državami potrošnicami, predvsem evropskimi, pri tem pa upoštevati tudi nedavne politične dogodke v Sredozemlju; meni, da je treba nujno začeti izvajati skupno in trajnostno energetsko politiko in politiko naročanja surovin, da bi se preprečil negativni učinek, ki bi utegnil odložiti oživitev in prihodnji razvoj evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

58.

meni, da je treba okrepiti odnose med državami, ki proizvajajo nafto in zemeljski plin, in državami potrošnicami, predvsem evropskimi, pri tem pa upoštevati tudi nedavne politične dogodke v Sredozemlju; meni, da je treba nujno začeti izvajati skupno in trajnostno energetsko politiko in politiko naročanja surovin, da bi se preprečil negativni učinek, ki bi utegnil odložiti oživitev in prihodnji razvoj evropskega gospodarstva;

| 59. | poudarja ključno vlogo vključevanja načel učinkovitosti rabe virov v vse politike EU pri zagotavljanju konkurenčnosti EU, vključno z razvojem inovativnih novih proizvodov in storitev ter novih načinov za zmanjšanje vložkov, zmanjšanje količine odpadkov, izboljšanje upravljanja zalog virov, spreminjanje vzorcev potrošnje, izboljšanje logistike ter zagotavljanje optimizacije proizvodnih procesov, upravljanja in poslovnih metod tako, da bo pri oblikovanju izdelkov in storitev upoštevan pristop na osnovi življenjskega cikla, torej način „od zibelke do groba“; |
| --- | --- |

59.

poudarja ključno vlogo vključevanja načel učinkovitosti rabe virov v vse politike EU pri zagotavljanju konkurenčnosti EU, vključno z razvojem inovativnih novih proizvodov in storitev ter novih načinov za zmanjšanje vložkov, zmanjšanje količine odpadkov, izboljšanje upravljanja zalog virov, spreminjanje vzorcev potrošnje, izboljšanje logistike ter zagotavljanje optimizacije proizvodnih procesov, upravljanja in poslovnih metod tako, da bo pri oblikovanju izdelkov in storitev upoštevan pristop na osnovi življenjskega cikla, torej način „od zibelke do groba“;

| 60. | znova opominja, da sta dostopnost energije in surovin, pa tudi njihova učinkovita uporaba, bistveni za zagotavljanje splošne konkurenčnosti EU; poudarja, da mora EU, če želi dolgoročno ohraniti konkurenčnost, postati vodilna v svetu pri spodbujanju energetskih prihrankov in energetske učinkovitosti, raziskav in naložb v nove okolju prijazne tehnologije, diverzifikacije in racionalizacije oskrbe z energijo ter razvoja in večje uporabe obnovljivih virov energije; poudarja, da zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije in surovin prispeva k zagotavljanju konkurenčnosti EU, obenem pa pomaga pri izpolnitvi cilja EU na področju inflacije; |
| --- | --- |

60.

znova opominja, da sta dostopnost energije in surovin, pa tudi njihova učinkovita uporaba, bistveni za zagotavljanje splošne konkurenčnosti EU; poudarja, da mora EU, če želi dolgoročno ohraniti konkurenčnost, postati vodilna v svetu pri spodbujanju energetskih prihrankov in energetske učinkovitosti, raziskav in naložb v nove okolju prijazne tehnologije, diverzifikacije in racionalizacije oskrbe z energijo ter razvoja in večje uporabe obnovljivih virov energije; poudarja, da zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije in surovin prispeva k zagotavljanju konkurenčnosti EU, obenem pa pomaga pri izpolnitvi cilja EU na področju inflacije;

| 61. | poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti trajnostni prometni politiki, zlasti razširitvi evropskih prometnih omrežij, saj bi boljši dostop do teh omrežij za regije z omejenimi možnostmi s pomočjo strukturnih skladov in kohezijskega sklada bistveno prispeval k utrditvi enotnega trga; poudarja pomen učinkovitega in medsebojno povezanega prometnega sistema, ki olajšuje prost pretok oseb, blaga in storitev ter spodbuja rast; poudarja pomembnost vseevropskih omrežij (TEN-T) pri zagotavljanju precejšnje evropske dodane vrednosti, saj odpravljajo ozka grla in fizične ovire, kot so različni koloteki železniških tirov, ter skrbijo za čezmejno infrastrukturo; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti trajnostni prometni politiki, zlasti razširitvi evropskih prometnih omrežij, saj bi boljši dostop do teh omrežij za regije z omejenimi možnostmi s pomočjo strukturnih skladov in kohezijskega sklada bistveno prispeval k utrditvi enotnega trga; poudarja pomen učinkovitega in medsebojno povezanega prometnega sistema, ki olajšuje prost pretok oseb, blaga in storitev ter spodbuja rast; poudarja pomembnost vseevropskih omrežij (TEN-T) pri zagotavljanju precejšnje evropske dodane vrednosti, saj odpravljajo ozka grla in fizične ovire, kot so različni koloteki železniških tirov, ter skrbijo za čezmejno infrastrukturo;

| 62. | meni, da je akt o enotnem trgu osrednja politična pobuda, ki podpira temelje ciljev strategije Evropa 2020 in vodilne pobude, ki želijo v celoti izkoristiti možnosti za rast notranjega trga in dokončno oblikovati enotni trg v duhu Montijevega poročila; poudarja, da je kriza jasno pokazala, kako pomembno je okrepiti industrijske temelje in inovacijski potencial EU z olajšanjem dostopa do trga, mobilnostjo ter bojem proti socialni in ozemeljski razdrobljenosti v vsej EU; |
| --- | --- |

62.

meni, da je akt o enotnem trgu osrednja politična pobuda, ki podpira temelje ciljev strategije Evropa 2020 in vodilne pobude, ki želijo v celoti izkoristiti možnosti za rast notranjega trga in dokončno oblikovati enotni trg v duhu Montijevega poročila; poudarja, da je kriza jasno pokazala, kako pomembno je okrepiti industrijske temelje in inovacijski potencial EU z olajšanjem dostopa do trga, mobilnostjo ter bojem proti socialni in ozemeljski razdrobljenosti v vsej EU;

Mobilnost in preseljevanje

| 63. | poudarja, da tako velike vstaje v sosednjih regijah kot demografske spremembe v EU zahtevajo skupno migracijsko politiko; opozarja, da je treba spodbujati boljši dostop do trga dela in večjo mobilnost delovne sile z enakimi pogoji in pravicami zaposlovanja in socialnega varstva za vse delavce, vključno s priznavanjem poklicnih kvalifikacij in diplom po vsej EU, pa tudi z možnostjo prenosa socialnih in pokojninskih pravic, da bi tako okrepili enotni evropski trg; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da tako velike vstaje v sosednjih regijah kot demografske spremembe v EU zahtevajo skupno migracijsko politiko; opozarja, da je treba spodbujati boljši dostop do trga dela in večjo mobilnost delovne sile z enakimi pogoji in pravicami zaposlovanja in socialnega varstva za vse delavce, vključno s priznavanjem poklicnih kvalifikacij in diplom po vsej EU, pa tudi z možnostjo prenosa socialnih in pokojninskih pravic, da bi tako okrepili enotni evropski trg;

| 64. | meni, da ostaja Schengenski sporazum izjemen dosežek za državljane EU, zato ga je treba ohraniti; zahteva, da se sodelovanje na tem področju še okrepi; izraža precejšnjo zaskrbljenost nad hipotetičnimi spremembami schengenskih predpisov; vztraja pri tem, da mora Parlament tesno sodelovati v zakonodajnem postopku, in poudarja, kako pomembno je državam članicam preprečiti, da bi na tem področju sprejemale enostranske odločitve; opozarja, da je sprejetje Schengenskega sporazuma pomenilo korak v smeri večje integracije EU in da je treba varovati načelo prostega gibanja oseb; |
| --- | --- |

64.

meni, da ostaja Schengenski sporazum izjemen dosežek za državljane EU, zato ga je treba ohraniti; zahteva, da se sodelovanje na tem področju še okrepi; izraža precejšnjo zaskrbljenost nad hipotetičnimi spremembami schengenskih predpisov; vztraja pri tem, da mora Parlament tesno sodelovati v zakonodajnem postopku, in poudarja, kako pomembno je državam članicam preprečiti, da bi na tem področju sprejemale enostranske odločitve; opozarja, da je sprejetje Schengenskega sporazuma pomenilo korak v smeri večje integracije EU in da je treba varovati načelo prostega gibanja oseb;

| 65. | poziva k skupni politiki priseljevanja EU in pozdravlja predloge Komisije za zagotovitev več zakonitih načinov za delovne migracije v EU; poudarja, da je treba izvesti reformo veljavnega sistema modre karte (tako da bi ta vključeval bistveno večje število delovnih mest in poklicev); ugotavlja, da so delodajalci v EU vedno bolj odvisni od ljudi iz držav zunaj Evrope, ki prihajajo v EU in prevzemajo delovna mesta v sektorjih, kot so kmetijstvo, vrtnarstvo, turizem ter oskrba in nega starejših, saj je za delov v teh sektorjih na voljo čedalje manj državljanov EU; meni, da mora predlog Komisije o sezonskih delavcih tem delavcem, pogosto ranljivim in izpostavljenim, zagotoviti boljše pogoje in varen pravni status, tako da bi bili zaščiteni pred izkoriščanjem; |
| --- | --- |

65.

poziva k skupni politiki priseljevanja EU in pozdravlja predloge Komisije za zagotovitev več zakonitih načinov za delovne migracije v EU; poudarja, da je treba izvesti reformo veljavnega sistema modre karte (tako da bi ta vključeval bistveno večje število delovnih mest in poklicev); ugotavlja, da so delodajalci v EU vedno bolj odvisni od ljudi iz držav zunaj Evrope, ki prihajajo v EU in prevzemajo delovna mesta v sektorjih, kot so kmetijstvo, vrtnarstvo, turizem ter oskrba in nega starejših, saj je za delov v teh sektorjih na voljo čedalje manj državljanov EU; meni, da mora predlog Komisije o sezonskih delavcih tem delavcem, pogosto ranljivim in izpostavljenim, zagotoviti boljše pogoje in varen pravni status, tako da bi bili zaščiteni pred izkoriščanjem;

Mala in srednja podjetja, inovacije ter raziskave in razvoj

| 66. | priporoča Komisiji, naj spodbuja in olajša večjo dostopnost lastniškega kapitala za mala in srednja podjetja, v obliki tveganega kapitala ali borzne kotacije delnic, več pomoči iz strukturnih skladov in manjšo odvisnost od zadolževanja, zlasti za nova tehnološka podjetja, ki nujno potrebujejo kapital za raziskave in razvoj; poudarja, da je treba okrepiti instrument garancij v okviru programa za konkurenčnost in inovacije ter poenostaviti dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; poudarja, da je še posebej treba spodbujati in podpirati podjetnice; |
| --- | --- |

66.

priporoča Komisiji, naj spodbuja in olajša večjo dostopnost lastniškega kapitala za mala in srednja podjetja, v obliki tveganega kapitala ali borzne kotacije delnic, več pomoči iz strukturnih skladov in manjšo odvisnost od zadolževanja, zlasti za nova tehnološka podjetja, ki nujno potrebujejo kapital za raziskave in razvoj; poudarja, da je treba okrepiti instrument garancij v okviru programa za konkurenčnost in inovacije ter poenostaviti dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; poudarja, da je še posebej treba spodbujati in podpirati podjetnice;

| 67. | se zaveda vloge socialne ekonomije (tretjega sektorja) v Evropi in pomembnosti tega sektorja pri spodbujanju inovacij; poudarja potrebo po strateških politikah zelenih javnih naročil v Evropi, ki gospodarno izkoriščajo vire, da bi podprli enakopraven in konkurenčen sektor inovacij; |
| --- | --- |

67.

se zaveda vloge socialne ekonomije (tretjega sektorja) v Evropi in pomembnosti tega sektorja pri spodbujanju inovacij; poudarja potrebo po strateških politikah zelenih javnih naročil v Evropi, ki gospodarno izkoriščajo vire, da bi podprli enakopraven in konkurenčen sektor inovacij;

| 68. | zahteva, da Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad prevzameta vodilno vlogo na evropski ravni pri sprostitvi sredstev za mala in srednja podjetja s preprostejšimi in jasnejšimi postopki, pri tem pa sodelujeta s finančnimi institucijami držav članic ter poskusita preprečiti oblikovanje shem, ki so podobne obstoječim strukturam na nacionalni ravni, da bodo lahko podjetja brez težav dostopala do sredstev po običajnih poteh; priporoča, naj EIB in EIF delujeta kot filter, tako da se osredotočita na prednostne sektorje v okviru strategije EU 2020, in sicer krepitev gospodarstva, zaposlovanja, okoljske trajnosti in učinkovite rabe virov, ter opravljata vlogo mentorja izbranim skupinam malih in srednjih podjetij, s sodelovanjem v razpravah z bankami in njihovimi skupinami za obvladovanje tveganja, da bi malim in srednjim podjetjem pomagala pridobiti dolgoročna posojila; poziva k polnemu izkoriščanju zmogljivosti EIB za zagotavljanje financiranja; |
| --- | --- |

68.

zahteva, da Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad prevzameta vodilno vlogo na evropski ravni pri sprostitvi sredstev za mala in srednja podjetja s preprostejšimi in jasnejšimi postopki, pri tem pa sodelujeta s finančnimi institucijami držav članic ter poskusita preprečiti oblikovanje shem, ki so podobne obstoječim strukturam na nacionalni ravni, da bodo lahko podjetja brez težav dostopala do sredstev po običajnih poteh; priporoča, naj EIB in EIF delujeta kot filter, tako da se osredotočita na prednostne sektorje v okviru strategije EU 2020, in sicer krepitev gospodarstva, zaposlovanja, okoljske trajnosti in učinkovite rabe virov, ter opravljata vlogo mentorja izbranim skupinam malih in srednjih podjetij, s sodelovanjem v razpravah z bankami in njihovimi skupinami za obvladovanje tveganja, da bi malim in srednjim podjetjem pomagala pridobiti dolgoročna posojila; poziva k polnemu izkoriščanju zmogljivosti EIB za zagotavljanje financiranja;

| 69. | poziva države članice, naj hitreje izvajajo ukrepe, določene v aktu za mala podjetja (2008) in njegovi reviziji, ki jo je Komisija objavila 23. februarja 2011, da bi zmanjšali upravna bremena, olajšali dostop malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev ter podprli internacionalizacijo malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj hitreje izvajajo ukrepe, določene v aktu za mala podjetja (2008) in njegovi reviziji, ki jo je Komisija objavila 23. februarja 2011, da bi zmanjšali upravna bremena, olajšali dostop malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev ter podprli internacionalizacijo malih in srednjih podjetij;

| 70. | poudarja, da mora naslednja generacija programov EU za financiranje sistematično podpirati inovativna mala in srednja podjetja, ki ustvarjajo nova delovna mesta, tako na notranjem trgu kot na svetovnem prizorišču; poudarja, da je treba olajšati hitro ustanavljanje podjetij, ki uporabljajo nove tehnologije, jim nameniti več finančnih sredstev, zmanjšati upravna bremena in spodbujati njihovo internacionalizacijo; meni, da bi bilo izjemno zaželeno priznati ključno vlogo sistema zadružnih in regijskih bank, ki zagotavljajo optimizacijo strategije za pomoč in dejansko podporo malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da mora naslednja generacija programov EU za financiranje sistematično podpirati inovativna mala in srednja podjetja, ki ustvarjajo nova delovna mesta, tako na notranjem trgu kot na svetovnem prizorišču; poudarja, da je treba olajšati hitro ustanavljanje podjetij, ki uporabljajo nove tehnologije, jim nameniti več finančnih sredstev, zmanjšati upravna bremena in spodbujati njihovo internacionalizacijo; meni, da bi bilo izjemno zaželeno priznati ključno vlogo sistema zadružnih in regijskih bank, ki zagotavljajo optimizacijo strategije za pomoč in dejansko podporo malim in srednjim podjetjem;

Obdavčenje

| 71. | poudarja, da tako ekonomska in monetarna unija kot notranji trg zahtevata odločnejše usklajevanje nacionalnih politik obdavčenja; poudarja, da je treba izboljšati sisteme obdavčitve, da bi ustrezno spodbudili zaposlovanje, inovacije in dolgoročne naložbe; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra analizira odpornost davčnih sistemov držav članic, da bodo njihove davčne reforme odporne na gospodarska nihanja in se ne bodo po nepotrebnem opirale na davčne osnove, ki so zelo ciklične ali so zanje značilni baloni; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da tako ekonomska in monetarna unija kot notranji trg zahtevata odločnejše usklajevanje nacionalnih politik obdavčenja; poudarja, da je treba izboljšati sisteme obdavčitve, da bi ustrezno spodbudili zaposlovanje, inovacije in dolgoročne naložbe; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra analizira odpornost davčnih sistemov držav članic, da bodo njihove davčne reforme odporne na gospodarska nihanja in se ne bodo po nepotrebnem opirale na davčne osnove, ki so zelo ciklične ali so zanje značilni baloni;

| 72. | podpira prizadevanja Komisije v boju proti škodljivi davčni konkurenci, izogibanju davkom in davčnim utajam ter davčnim oazam tako v EU kot na mednarodni ravni, kakor tudi za izboljšanje sistemov pobiranja davkov in uvedbo obvezne skupne konsolidirane osnove za davek od dohodka pravnih oseb s poznejšimi indikativnimi davčnimi razponi ter posebnega in poenostavljenega sistema obdavčitve za mala in srednja podjetja; pozdravlja strategijo za DDV, ki jo namerava predstaviti Komisija, da bi tako uvedla sistem, ki ne bo dopuščal goljufij; |
| --- | --- |

72.

podpira prizadevanja Komisije v boju proti škodljivi davčni konkurenci, izogibanju davkom in davčnim utajam ter davčnim oazam tako v EU kot na mednarodni ravni, kakor tudi za izboljšanje sistemov pobiranja davkov in uvedbo obvezne skupne konsolidirane osnove za davek od dohodka pravnih oseb s poznejšimi indikativnimi davčnimi razponi ter posebnega in poenostavljenega sistema obdavčitve za mala in srednja podjetja; pozdravlja strategijo za DDV, ki jo namerava predstaviti Komisija, da bi tako uvedla sistem, ki ne bo dopuščal goljufij;

| 73. | poudarja, da morata biti boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter boljše pobiranje davkov, tudi v zvezi s tretjimi državami, ključni vidik sedanjih prizadevanj držav članic za proračunsko konsolidacijo; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da morata biti boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter boljše pobiranje davkov, tudi v zvezi s tretjimi državami, ključni vidik sedanjih prizadevanj držav članic za proračunsko konsolidacijo;

| 74. | je prepričan, da je ta korak bistvenega pomena v trenutnih okoliščinah, ko morajo države članice utrditi svoje proračune; opozarja, da je davčna konkurenca sprejemljiva, če ne ogroža zmožnosti držav članic, da zberejo prihodke, ki jih upravičeno pričakujejo, in poudarja, da je treba oblikovati rešitve za omejitev škodljive davčne konkurence; |
| --- | --- |

74.

je prepričan, da je ta korak bistvenega pomena v trenutnih okoliščinah, ko morajo države članice utrditi svoje proračune; opozarja, da je davčna konkurenca sprejemljiva, če ne ogroža zmožnosti držav članic, da zberejo prihodke, ki jih upravičeno pričakujejo, in poudarja, da je treba oblikovati rešitve za omejitev škodljive davčne konkurence;

| 75. | je prepričan, da bi bilo treba pri dodeljevanju sredstev EU upoštevati davčne strategije držav članic ter njihovo pripravljenost sodelovati v boju proti izogibanju davkom in pri zavzemanju za tesnejše davčno usklajevanje; |
| --- | --- |

75.

je prepričan, da bi bilo treba pri dodeljevanju sredstev EU upoštevati davčne strategije držav članic ter njihovo pripravljenost sodelovati v boju proti izogibanju davkom in pri zavzemanju za tesnejše davčno usklajevanje;

| 76. | se zaveda, da ne obstaja skupna opredelitev davčnih oaz; poziva k oblikovanju enotne opredelitve vsaj na evropski ravni, medtem ko čakamo na opredelitev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

76.

se zaveda, da ne obstaja skupna opredelitev davčnih oaz; poziva k oblikovanju enotne opredelitve vsaj na evropski ravni, medtem ko čakamo na opredelitev na svetovni ravni;

| 77. | poziva države članice, naj, glede na pomembnost boja proti korupciji in da se zagotovi resnična finančna sanacija, v svoji kazenski zakonodaji zagotovijo, da bodo dela, izvedena na podlagi korupcije, plačila podkupnine ali drugih mehanizmov za pridobivanje nezakonite prednosti, imela za posledico, da bo plačnik razveljavil pogodbo, če pa je bilo plačilo že izvedeno, zahteval vračilo dvakratnega plačanega zneska; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj, glede na pomembnost boja proti korupciji in da se zagotovi resnična finančna sanacija, v svoji kazenski zakonodaji zagotovijo, da bodo dela, izvedena na podlagi korupcije, plačila podkupnine ali drugih mehanizmov za pridobivanje nezakonite prednosti, imela za posledico, da bo plačnik razveljavil pogodbo, če pa je bilo plačilo že izvedeno, zahteval vračilo dvakratnega plačanega zneska;

Zaposlenost

| 78. | poudarja, da so nova in boljša delovna mesta nujen pogoj za uresničitev strategije pravične, zelene in pametne rasti, zato poziva k:






  — | odpiranju novih delovnih mest v sektorjih, ki se opirajo na inovacije, raziskave in razvoj, kot sta energetski in okoljski sektor, in sicer na način, ki ne bo razlikoval med spoloma; |
| --- | --- | --- |

78.

poudarja, da so nova in boljša delovna mesta nujen pogoj za uresničitev strategije pravične, zelene in pametne rasti, zato poziva k:

—

odpiranju novih delovnih mest v sektorjih, ki se opirajo na inovacije, raziskave in razvoj, kot sta energetski in okoljski sektor, in sicer na način, ki ne bo razlikoval med spoloma;

| — | ukrepom za izboljšanje učinkovitosti obstoječe pomoči EU za neposredno ustvarjanje delovnih mest, ki je državam članicam na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

—

ukrepom za izboljšanje učinkovitosti obstoječe pomoči EU za neposredno ustvarjanje delovnih mest, ki je državam članicam na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada;

| — | ukrepom za lažje sodelovanje žensk (zlasti z vztrajnim širjenjem cenovno dostopnega otroškega varstva), starejših (brez vpliva na njihov pokoj in socialne pravice) in zakonitih priseljencev na trgu dela ter ukrepom za zmanjšanje brezposelnosti, predvsem med mladimi; |
| --- | --- |

—

ukrepom za lažje sodelovanje žensk (zlasti z vztrajnim širjenjem cenovno dostopnega otroškega varstva), starejših (brez vpliva na njihov pokoj in socialne pravice) in zakonitih priseljencev na trgu dela ter ukrepom za zmanjšanje brezposelnosti, predvsem med mladimi;

| — | ukrepom za izboljšanje kakovosti izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter učinkovitemu spodbujanju vseživljenjskega učenja in podjetništva, da bi bili delavci laže zaposljivi in bi razvili konkurenčen človeški kapital; |
| --- | --- |

—

ukrepom za izboljšanje kakovosti izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter učinkovitemu spodbujanju vseživljenjskega učenja in podjetništva, da bi bili delavci laže zaposljivi in bi razvili konkurenčen človeški kapital;

| — | ustvarjanju zaposlitvenih priložnosti in oblikovanju programov za socialno vključenost najbolj ogroženih skupin, kot so Romi in invalidi; |
| --- | --- |

—

ustvarjanju zaposlitvenih priložnosti in oblikovanju programov za socialno vključenost najbolj ogroženih skupin, kot so Romi in invalidi;

| — | trajnostnim, visoko kakovostnim delovnim mestom z dostojnimi prihodki na kmetijskih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

—

trajnostnim, visoko kakovostnim delovnim mestom z dostojnimi prihodki na kmetijskih in podeželskih območjih;

| — | ukrepom proti neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

—

ukrepom proti neprijavljenemu delu;

| 79. | poudarja, da je brezposelnost v državah članicah, ki sedaj izvajajo javnofinančne varčevalne ukrepe, večinoma posledica upada gospodarske dejavnosti, pri čemer se je zaskrbljujoče povečala dolgoročna brezposelnost; poudarja, da je treba nujno ukrepati v boju proti dolgoročni brezposelnosti, saj lahko ta resno ogrozi dolgoročno rast v zadevnih državah in posledično zmanjša konkurenčnost celotne Unije; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je brezposelnost v državah članicah, ki sedaj izvajajo javnofinančne varčevalne ukrepe, večinoma posledica upada gospodarske dejavnosti, pri čemer se je zaskrbljujoče povečala dolgoročna brezposelnost; poudarja, da je treba nujno ukrepati v boju proti dolgoročni brezposelnosti, saj lahko ta resno ogrozi dolgoročno rast v zadevnih državah in posledično zmanjša konkurenčnost celotne Unije;

| 80. | ugotavlja, da bi lahko trg dela EU zaradi sedanje krize dolgoročno ostal razdrobljen, pri čemer bi bila večina visokokakovostne delovne sile skoncentrirana v državah članicah z uravnoteženimi proračuni, medtem ko bi se države članice, ki jih je kriza najbolj prizadela in so tudi najbolj zadolžene, soočale z visoko stopnjo brezposelnosti in pomanjkanjem konkurenčne delovne sile; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da bi lahko trg dela EU zaradi sedanje krize dolgoročno ostal razdrobljen, pri čemer bi bila večina visokokakovostne delovne sile skoncentrirana v državah članicah z uravnoteženimi proračuni, medtem ko bi se države članice, ki jih je kriza najbolj prizadela in so tudi najbolj zadolžene, soočale z visoko stopnjo brezposelnosti in pomanjkanjem konkurenčne delovne sile;

| 81. | je prepričan, da je treba še vedno obravnavati vprašanje vodenja podjetij, kar zadeva spodbude za poslovodstvo za dolgoročne naložbe in ustvarjanje delovnih mest; predlaga pripravo letnega poročila o družbeni in okoljski odgovornosti podjetij, ki kotirajo na borzi, imajo več kot 250 zaposlenih in katerih promet presega 50 milijonov EUR; |
| --- | --- |

81.

je prepričan, da je treba še vedno obravnavati vprašanje vodenja podjetij, kar zadeva spodbude za poslovodstvo za dolgoročne naložbe in ustvarjanje delovnih mest; predlaga pripravo letnega poročila o družbeni in okoljski odgovornosti podjetij, ki kotirajo na borzi, imajo več kot 250 zaposlenih in katerih promet presega 50 milijonov EUR;

Izobraževalna strategija

| 82. | opozarja na pomen izobraževanja otrok, poklicnega in univerzitetnega izobraževanja ter izobraževanja odraslih za inovacije in rast ter poudarja, kako pomembno je ustrezno izvajanje prožne varnosti; poudarja, da je treba prilagoditi sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi ljudem posredovali več znanja in veščin, kar bo prispevalo k večji zaposlenosti, produktivnosti, rasti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

82.

opozarja na pomen izobraževanja otrok, poklicnega in univerzitetnega izobraževanja ter izobraževanja odraslih za inovacije in rast ter poudarja, kako pomembno je ustrezno izvajanje prožne varnosti; poudarja, da je treba prilagoditi sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi ljudem posredovali več znanja in veščin, kar bo prispevalo k večji zaposlenosti, produktivnosti, rasti in konkurenčnosti;

| 83. | predlaga uvedbo programa pripravništva EU po vzoru programa Erasmus, pri čemer je treba v celoti vključiti zasebni sektor; meni, da bi moral tak program zajeti grozde univerz, univerze uporabnih znanosti, ustanove za poklicno usposabljanje, industrijo, finančne trge, mala in srednja ter velika podjetja ter državljanom, med drugim iz ogroženih skupin, omogočiti usposabljanje, zlasti pridobivanje prenosljivih znanj in veščin v gospodarstvu, temelječem na znanju, da bi spodbujali vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

83.

predlaga uvedbo programa pripravništva EU po vzoru programa Erasmus, pri čemer je treba v celoti vključiti zasebni sektor; meni, da bi moral tak program zajeti grozde univerz, univerze uporabnih znanosti, ustanove za poklicno usposabljanje, industrijo, finančne trge, mala in srednja ter velika podjetja ter državljanom, med drugim iz ogroženih skupin, omogočiti usposabljanje, zlasti pridobivanje prenosljivih znanj in veščin v gospodarstvu, temelječem na znanju, da bi spodbujali vseživljenjsko učenje;

| 84. | odločno podpira uvedbo ukrepov za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja v Evropi, med drugim z nadaljnjim zmanjševanjem ovir za mobilnost študentov, izboljševanje povezav med akademskim in poslovnim svetom ter spodbujanje bolj podjetniškega razmišljanja v družbi; predlaga uvedbo evropske štipendije za inovacije, ki bi prispevala k spodbujanju znanja in veščin, ki se uporabljajo v inovativnih sektorjih, hkrati pa omogočila vzpostavljanje mrež in sodelovanja v EU; meni, da bi bila taka štipendija namenjena mladim v programih poklicnega izobraževanja, ki bi jih oblikovala in posebej izvajala vsaka država članica; |
| --- | --- |

84.

odločno podpira uvedbo ukrepov za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja v Evropi, med drugim z nadaljnjim zmanjševanjem ovir za mobilnost študentov, izboljševanje povezav med akademskim in poslovnim svetom ter spodbujanje bolj podjetniškega razmišljanja v družbi; predlaga uvedbo evropske štipendije za inovacije, ki bi prispevala k spodbujanju znanja in veščin, ki se uporabljajo v inovativnih sektorjih, hkrati pa omogočila vzpostavljanje mrež in sodelovanja v EU; meni, da bi bila taka štipendija namenjena mladim v programih poklicnega izobraževanja, ki bi jih oblikovala in posebej izvajala vsaka država članica;

| 85. | poudarja, da je treba na evropski in nacionalni ravni ustvariti pogoje za večja vlaganja zasebnega in javnega sektorja v raziskave in razvoj; opozarja, da univerze večino finančnih sredstev pridobijo iz nacionalnih proračunov, ki so že pod pritiskom zaradi konsolidacije; zato spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi sistemi financiranja univerz zasnovani na način, ki bo izboljševal zmogljivost Evrope za tehnološki razvoj, inovacije in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je treba na evropski in nacionalni ravni ustvariti pogoje za večja vlaganja zasebnega in javnega sektorja v raziskave in razvoj; opozarja, da univerze večino finančnih sredstev pridobijo iz nacionalnih proračunov, ki so že pod pritiskom zaradi konsolidacije; zato spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi sistemi financiranja univerz zasnovani na način, ki bo izboljševal zmogljivost Evrope za tehnološki razvoj, inovacije in ustvarjanje delovnih mest;

| 86. | meni, da bi bilo treba pri presoji srednjeročnih proračunskih ciljev držav članic nameniti posebno pozornost javnim izdatkom za izobraževanje, raziskave in poklicno usposabljanje, da bi spodbudili države članice k večjim vlaganjem v izobraževanje; |
| --- | --- |

86.

meni, da bi bilo treba pri presoji srednjeročnih proračunskih ciljev držav članic nameniti posebno pozornost javnim izdatkom za izobraževanje, raziskave in poklicno usposabljanje, da bi spodbudili države članice k večjim vlaganjem v izobraževanje;

| 87. | podpira poziv Združenja evropskih univerz (EUA) k povečanju javnih vlaganj v visoko šolstvo na 3 % BDP; meni, da ta cilj zahteva kvalitativno oceno takšnih odhodkov pri vrednotenju pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

87.

podpira poziv Združenja evropskih univerz (EUA) k povečanju javnih vlaganj v visoko šolstvo na 3 % BDP; meni, da ta cilj zahteva kvalitativno oceno takšnih odhodkov pri vrednotenju pakta za stabilnost in rast;

| 88. | poziva k izboljšanju izobraževanja za delovna mesta, ki ne zahtevajo univerzitetne izobrazbe, z uvedbo vajeništva; |
| --- | --- |

88.

poziva k izboljšanju izobraževanja za delovna mesta, ki ne zahtevajo univerzitetne izobrazbe, z uvedbo vajeništva;

V.
     
  Ponovni premislek o EU: onkraj evropskega gospodarskega upravljanja

| 89. | poudarja, da je Evropska unija na razpotju: ali se bodo države članice odločile, da bodo združile moči in se še tesneje povezale, ali pa se utegne EU zaradi mrtvila na ravni odločanja in gospodarskih razlik raziti; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je Evropska unija na razpotju: ali se bodo države članice odločile, da bodo združile moči in se še tesneje povezale, ali pa se utegne EU zaradi mrtvila na ravni odločanja in gospodarskih razlik raziti;

| 90. | opozarja na nevarnost nazadovanja v razdrobljeno Unijo, ki bi jo lahko ogrožala protekcionizem in populizem; |
| --- | --- |

90.

opozarja na nevarnost nazadovanja v razdrobljeno Unijo, ki bi jo lahko ogrožala protekcionizem in populizem;

| 91. | poziva k tesnejši demokratični politični zvezi, kjer bi imele institucije EU večjo vlogo tako pri načrtovanju kot pri izvajanju skupnih politik; poudarja, da je treba okrepiti demokratično legitimnost in nadzor Unije; |
| --- | --- |

91.

poziva k tesnejši demokratični politični zvezi, kjer bi imele institucije EU večjo vlogo tako pri načrtovanju kot pri izvajanju skupnih politik; poudarja, da je treba okrepiti demokratično legitimnost in nadzor Unije;

| 92. | poudarja, kako pomembno je spoštovati temeljna načela evropskega projekta, torej enakost držav članic, solidarnost, kohezijo in sodelovanje; opozarja, da je treba ta načela uresničevati z učinkovitim odpravljanjem notranjih neravnovesij in znatnim zbližanjem na podlagi usklajevanja med državami članicami evroobmočja in državami članicami EU, ki niso vključene vanj; |
| --- | --- |

92.

poudarja, kako pomembno je spoštovati temeljna načela evropskega projekta, torej enakost držav članic, solidarnost, kohezijo in sodelovanje; opozarja, da je treba ta načela uresničevati z učinkovitim odpravljanjem notranjih neravnovesij in znatnim zbližanjem na podlagi usklajevanja med državami članicami evroobmočja in državami članicami EU, ki niso vključene vanj;

| 93. | poudarja, da je potrebna močnejša Evropska komisija, ki bi morala biti v večji meri odgovorna Evropskemu parlamentu, Evropski parlament, ki je glavni glas državljanov, pa bi moral imeti glavno vlogo, zlasti kadar je treba zagotoviti prostor za čezmejne javne razprave, ob upoštevanju učinkov nacionalnih odločitev na področjih, kot so gospodarsko in socialno upravljanje; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je potrebna močnejša Evropska komisija, ki bi morala biti v večji meri odgovorna Evropskemu parlamentu, Evropski parlament, ki je glavni glas državljanov, pa bi moral imeti glavno vlogo, zlasti kadar je treba zagotoviti prostor za čezmejne javne razprave, ob upoštevanju učinkov nacionalnih odločitev na področjih, kot so gospodarsko in socialno upravljanje;

| 94. | poudarja, da je treba gospodarsko upravljanje – z zbližujočimi se gospodarsko, davčno in socialno politiko – zagotoviti z metodo skupnosti, usmerjati pa ga morajo institucije Unije v polnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da je treba gospodarsko upravljanje – z zbližujočimi se gospodarsko, davčno in socialno politiko – zagotoviti z metodo skupnosti, usmerjati pa ga morajo institucije Unije v polnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti;

| 95. | meni, da je nova zakonodaja o Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB) in treh evropskih nadzornih organih prvi korak v pravo smer, vendar je prepričan, da je potreben nadaljnji napredek, da bi zagotovili predvsem neposreden nadzor sistemsko pomembnih ustanov, kot so subjekti z velikim finančnim vzvodom, ter uporabo enotnih pravil na ravni EU; poudarja, da je treba novim organom nameniti človeške in finančne vire, primerne njihovi vse večji odgovornosti; |
| --- | --- |

95.

meni, da je nova zakonodaja o Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB) in treh evropskih nadzornih organih prvi korak v pravo smer, vendar je prepričan, da je potreben nadaljnji napredek, da bi zagotovili predvsem neposreden nadzor sistemsko pomembnih ustanov, kot so subjekti z velikim finančnim vzvodom, ter uporabo enotnih pravil na ravni EU; poudarja, da je treba novim organom nameniti človeške in finančne vire, primerne njihovi vse večji odgovornosti;

| 96. | je prepričan, da sta poleg nadzora, ki naj bi zagotovil finančno stabilnost, potrebni tudi mehanizmi za nadzor nad nastajanjem morebitnih balonov in njihovo preprečevanje ter optimalna razporeditev kapitala glede na makroekonomske izzive in cilje, potrebne pa so tudi naložbe v realno gospodarstvo; prav tako meni, da bi bilo treba uporabiti davčno politiko kot orodje za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

96.

je prepričan, da sta poleg nadzora, ki naj bi zagotovil finančno stabilnost, potrebni tudi mehanizmi za nadzor nad nastajanjem morebitnih balonov in njihovo preprečevanje ter optimalna razporeditev kapitala glede na makroekonomske izzive in cilje, potrebne pa so tudi naložbe v realno gospodarstvo; prav tako meni, da bi bilo treba uporabiti davčno politiko kot orodje za uresničitev tega cilja;

| 97. | poziva Komisijo, naj pripravi dodatne predloge za regulacijo struktur finančnega trga, katerih velikost, sistemska integracija, zapletenost in medsebojna povezanost bi lahko omajala finančno stabilnost in sposobnost regulatorjev, da se upirajo njihovim zahtevam, ter sprejme ukrepe, ki bodo nadzornikom omogočali pregled nad njihovimi dejavnostmi ter zlasti nad vzporednim bančnim sistemom in njegovo stopnjo finančnega vzvoda; poziva Komisijo, naj preuči regulativne možnosti, na primer omejevanje velikosti ali odvračanje od oblikovanja velikih struktur; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj pripravi dodatne predloge za regulacijo struktur finančnega trga, katerih velikost, sistemska integracija, zapletenost in medsebojna povezanost bi lahko omajala finančno stabilnost in sposobnost regulatorjev, da se upirajo njihovim zahtevam, ter sprejme ukrepe, ki bodo nadzornikom omogočali pregled nad njihovimi dejavnostmi ter zlasti nad vzporednim bančnim sistemom in njegovo stopnjo finančnega vzvoda; poziva Komisijo, naj preuči regulativne možnosti, na primer omejevanje velikosti ali odvračanje od oblikovanja velikih struktur;

| 98. | poudarja, da reševanje krize javnega dolga ter povečanje konkurenčnosti, zbliževanja in solidarnosti v EU zahtevata prenos pristojnosti in javne porabe na Unijo, s čimer bi se znatno zmanjšalo breme nacionalnih proračunov, in poudarja, da je treba ustvariti znatne sinergije med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, kar bi omogočilo optimalno uporabo in razporeditev obstoječih fiskalnih virov na vseh ravneh, hkrati bi se spoštovalo načelo subsidiarnosti za podporo močnim regijam in državam; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da reševanje krize javnega dolga ter povečanje konkurenčnosti, zbliževanja in solidarnosti v EU zahtevata prenos pristojnosti in javne porabe na Unijo, s čimer bi se znatno zmanjšalo breme nacionalnih proračunov, in poudarja, da je treba ustvariti znatne sinergije med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, kar bi omogočilo optimalno uporabo in razporeditev obstoječih fiskalnih virov na vseh ravneh, hkrati bi se spoštovalo načelo subsidiarnosti za podporo močnim regijam in državam;

| 99. | ugotavlja, da bo morala EU za dosego politične zveze in gospodarskega povezovanja v skladu z monetarno unijo in s prednostnimi nalogami, o katerih je soglašal Svet, imeti tak proračun, ki bo omogočal trajnostni obstoj eura ter bo tej valuti dal ustrezen proračunski prostor na ravni politične organizacije, v kateri je izdana; |
| --- | --- |

99.

ugotavlja, da bo morala EU za dosego politične zveze in gospodarskega povezovanja v skladu z monetarno unijo in s prednostnimi nalogami, o katerih je soglašal Svet, imeti tak proračun, ki bo omogočal trajnostni obstoj eura ter bo tej valuti dal ustrezen proračunski prostor na ravni politične organizacije, v kateri je izdana;

| 100. | ponovno poudarja, da so poročila pred uresničitvijo monetarne unije, zlasti McDougallovo poročilo, ki je analiziralo potrebne pogoje za uresničitev Wernerjevega načrta, trdila, da bi tak proračun moral znašati med 2,5 in 10 odstotkov BND, odvisno od tega, ali bi proračun EU prevzel funkcije prerazporejanja in katere, da bi se moral proračun financirati na temelju lastnih sredstev ter da bi ga bilo treba uporabiti za financiranje politik in ukrepov na področju zunanje, varnostne in obrambne politike, energije in prometa, razvojnega sodelovanja ter raziskav in razvoja, ter da bi se nacionalni proračuni morali ustrezno zmanjšati, da bi se dosegla davčna nevtralnost za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

100.

ponovno poudarja, da so poročila pred uresničitvijo monetarne unije, zlasti McDougallovo poročilo, ki je analiziralo potrebne pogoje za uresničitev Wernerjevega načrta, trdila, da bi tak proračun moral znašati med 2,5 in 10 odstotkov BND, odvisno od tega, ali bi proračun EU prevzel funkcije prerazporejanja in katere, da bi se moral proračun financirati na temelju lastnih sredstev ter da bi ga bilo treba uporabiti za financiranje politik in ukrepov na področju zunanje, varnostne in obrambne politike, energije in prometa, razvojnega sodelovanja ter raziskav in razvoja, ter da bi se nacionalni proračuni morali ustrezno zmanjšati, da bi se dosegla davčna nevtralnost za državljane in podjetja;

| 101. | poudarja, da je treba doseči boljše ravnotežje med ekonomskimi in socialnimi politikami, med drugim s krepitvijo in institucionalizacijo makroekonomskega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da je treba doseči boljše ravnotežje med ekonomskimi in socialnimi politikami, med drugim s krepitvijo in institucionalizacijo makroekonomskega socialnega dialoga;

| 102. | opominja, da Evropska unija svojo legitimnost črpa iz demokratičnih vrednot, ki jih zastopa, ciljev, ki jih skuša doseči, ter pooblastil, instrumentov in institucij, ki jih ima; meni, da je za zagotavljanje stabilnosti evroobmočja in Unije kot celote potrebno tesnejše evropsko gospodarsko povezovanje, to pa bo zahtevalo nadaljnja prizadevanja na naslednjih področjih: zastopanje evroobmočja v tujini, glasovanje o obdavčenju gospodarskih družb s kvalificirano večino, ukrepi za boj proti izogibanju plačila davkov in davčnim utajam, morebitno vzajemno javno zadolževanje in izdajanje evroobveznic, da bi spodbudili davčno disciplino, sposobnost zadolževanja EU, boljše ravnotežje med ekonomskimi in socialnimi politikami, lastna sredstva proračuna EU ter vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

102.

opominja, da Evropska unija svojo legitimnost črpa iz demokratičnih vrednot, ki jih zastopa, ciljev, ki jih skuša doseči, ter pooblastil, instrumentov in institucij, ki jih ima; meni, da je za zagotavljanje stabilnosti evroobmočja in Unije kot celote potrebno tesnejše evropsko gospodarsko povezovanje, to pa bo zahtevalo nadaljnja prizadevanja na naslednjih področjih: zastopanje evroobmočja v tujini, glasovanje o obdavčenju gospodarskih družb s kvalificirano večino, ukrepi za boj proti izogibanju plačila davkov in davčnim utajam, morebitno vzajemno javno zadolževanje in izdajanje evroobveznic, da bi spodbudili davčno disciplino, sposobnost zadolževanja EU, boljše ravnotežje med ekonomskimi in socialnimi politikami, lastna sredstva proračuna EU ter vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta;

| 103. | meni, da politične odločitve o gospodarskem upravljanju ne smejo ogrožati zavez, sprejetih na ravni EU, ki odražajo cilje in interese vseh držav članic, in da bi morale take odločitve temeljiti na določbah Pogodbe, uresničevati pa bi jih morali ob polni institucionalni vključenosti in nadzoru Evropske komisije in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

103.

meni, da politične odločitve o gospodarskem upravljanju ne smejo ogrožati zavez, sprejetih na ravni EU, ki odražajo cilje in interese vseh držav članic, in da bi morale take odločitve temeljiti na določbah Pogodbe, uresničevati pa bi jih morali ob polni institucionalni vključenosti in nadzoru Evropske komisije in Evropskega parlamenta;

| 104. | poziva k oblikovanju celovite strategije za odziv na izzive, s katerimi se sooča Unija, pri čemer mora biti okrepljeno gospodarsko upravljanje temelj njenega odziva; poziva tudi k nadaljnjim prizadevanjem za fiskalno konsolidacijo, trajnostno rast, izboljšanje strukturnih reform in prenovo bančnega sektorja; je seznanjen s paktom za evro+, ki ga je predlagal Svet, in se zaveda, da gre za enega od elementov v svežnju za gospodarsko upravljanje, o katerem sta se pogodila Parlament in Svet; |
| --- | --- |

104.

poziva k oblikovanju celovite strategije za odziv na izzive, s katerimi se sooča Unija, pri čemer mora biti okrepljeno gospodarsko upravljanje temelj njenega odziva; poziva tudi k nadaljnjim prizadevanjem za fiskalno konsolidacijo, trajnostno rast, izboljšanje strukturnih reform in prenovo bančnega sektorja; je seznanjen s paktom za evro+, ki ga je predlagal Svet, in se zaveda, da gre za enega od elementov v svežnju za gospodarsko upravljanje, o katerem sta se pogodila Parlament in Svet;

| 105. | zahteva, da Pogodbo Euratom nadomesti Evropska skupnost za energijo, ki bo odgovorna za nove zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, da bi našli učinkovito mešanico virov energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov v okviru njenih pristojnosti, energijsko učinkovitost, prenosna omrežja, zmogljivosti za shranjevanje, zanesljivo oskrbo, pogajanja s tretjimi državami in izvajanje univerzalnih storitev po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

105.

zahteva, da Pogodbo Euratom nadomesti Evropska skupnost za energijo, ki bo odgovorna za nove zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, da bi našli učinkovito mešanico virov energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov v okviru njenih pristojnosti, energijsko učinkovitost, prenosna omrežja, zmogljivosti za shranjevanje, zanesljivo oskrbo, pogajanja s tretjimi državami in izvajanje univerzalnih storitev po dostopnih cenah;

| 106. | meni, da bi bilo treba ta povezana vprašanja urediti v okviru konvencije, vzporedno s spremembo Pogodbe zaradi mehanizma za stabilnost in v skladu s členom 48(3) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi bilo treba ta povezana vprašanja urediti v okviru konvencije, vzporedno s spremembo Pogodbe zaradi mehanizma za stabilnost in v skladu s členom 48(3) Pogodbe o Evropski uniji;

| 107. | je prepričan, da bo v nasprotnem primeru potrebno okrepljeno sodelovanje v skladu s členom 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bo lahko evroobmočje delovalo na demokratičen in učinkovit način; |
| --- | --- |

107.

je prepričan, da bo v nasprotnem primeru potrebno okrepljeno sodelovanje v skladu s členom 329 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bo lahko evroobmočje delovalo na demokratičen in učinkovit način;

| 108. | opozarja, da mora evropski odziv na krizo temeljiti na poglobitvi evropske integracije, težnji po metodi Skupnosti, usklajevanju medparlamentarnega dialoga, spodbujanju socialnega dialoga, krepitvi socialne države s spodbujanjem socialne vključenosti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostne rasti, ter nadaljnji krepitvi socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot, enega glavnih ciljev Evropske unije, da bi tako vse evropske državljane pritegnili k evropskemu projektu, ki temelji na vrednotah, zapisanih v pogodbah in Evropski listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

108.

opozarja, da mora evropski odziv na krizo temeljiti na poglobitvi evropske integracije, težnji po metodi Skupnosti, usklajevanju medparlamentarnega dialoga, spodbujanju socialnega dialoga, krepitvi socialne države s spodbujanjem socialne vključenosti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostne rasti, ter nadaljnji krepitvi socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot, enega glavnih ciljev Evropske unije, da bi tako vse evropske državljane pritegnili k evropskemu projektu, ki temelji na vrednotah, zapisanih v pogodbah in Evropski listini o temeljnih pravicah;

*

* *

| 109. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku Evropskega sveta, predsedniku evroskupine, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki, Evropski banki za obnovo in razvoj, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic in socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

109.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku Evropskega sveta, predsedniku evroskupine, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki, Evropski banki za obnovo in razvoj, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic in socialnim partnerjem.

---

(1)  UL C 230 E, 26.8.2010, str. 11.

(2)  UL C 257 E, 24.9.2010, str. 211.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0080.

(5)  Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, prebivalstvo in socialni pogoji http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF in Evropska komisija, Zaposlovanje v Evropi v letu 2010 (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).

(6)  Evropska komisija, Vpliv sedanje gospodarske in finančne krize na morebitno rast proizvodnje, priložnostni dokument 49, junij 2009, tabela V, stran 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).

(7)  Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL L 96, 12.4.2003, str. 16);

(8)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

(9)  Stališče osebja Mednarodnega denarnega sklada, 19. februar 2010, SPN/10/04, kapitalski pritok: vloga nadzora.

---

Četrtek, 7. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/158

---

Četrtek, 7. julij 2011Razmere v Siriji, Jemnu in Bahrajnu v okviru razmer v arabskem svetu in Severni Afriki

P7_TA(2011)0333

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki

2013/C 33 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Siriji, Jemnu in Bahrajnu, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu z dne 7. aprila 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Siriji, Jemnu in Bahrajnu, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu z dne 7. aprila 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o reviziji evropske sosedske politike – južni sklop z dne 7. aprila 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o reviziji evropske sosedske politike – južni sklop z dne 7. aprila 2011 (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice o Siriji 18., 22., 24. in 26. marca, 23. aprila ter 6. in 11. junija 2011; o Jemnu 10., 12. in 18. marca, 27. aprila, 11., 26. in 31. maja ter 3. junija 2011 in o Bahrajnu 10., 12. in 18. marca, 3. maja in 1. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice o Siriji 18., 22., 24. in 26. marca, 23. aprila ter 6. in 11. junija 2011; o Jemnu 10., 12. in 18. marca, 27. aprila, 11., 26. in 31. maja ter 3. junija 2011 in o Bahrajnu 10., 12. in 18. marca, 3. maja in 1. julija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice o Siriji v imenu EU 29. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice o Siriji v imenu EU 29. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, ki dopolnjuje skupno sporočilo o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja z dne 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, ki dopolnjuje skupno sporočilo o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja z dne 8. marca 2011,

| — | ob upoštevanju izjave o južnem sosedstvu, ki jo je Evropski svet dal na svojem zasedanju 23. in 24. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o južnem sosedstvu, ki jo je Evropski svet dal na svojem zasedanju 23. in 24. junija 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta za človekove pravice o Siriji z dne 29. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta za človekove pravice o Siriji z dne 29. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta 2011/273/CFSP z dne 9. maja 2011, 2011/302/CFSP z dne 23. maja 2011 in 2011/367/CFSP z dne 23. junija 2011 o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta 2011/273/CFSP z dne 9. maja 2011, 2011/302/CFSP z dne 23. maja 2011 in 2011/367/CFSP z dne 23. junija 2011 o Siriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 23. maja in 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 23. maja in 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN o Siriji. z dne 3. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN o Siriji. z dne 3. junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna o kaznih, izrečenih proti 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem z dne 23. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna o kaznih, izrečenih proti 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem z dne 23. junija 2011,

| — | ob upoštevanju predhodnega poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice 14. junija 2011 o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice 14. junija 2011 o Siriji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1975,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so miroljubni protestniki v državah Severne Afrike in Bližnjega vzhoda izrazili legitimne demokratične težnje in močno željo po političnih, gospodarskih in socialnih reformah, s katerimi bi dosegli resnično demokracijo, se borili proti korupciji in nepotizmu ter zagotovili spoštovanje pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zmanjšali socialne neenakosti in ustvarili boljše gospodarske in socialne razmere, |
| --- | --- |

A.

ker so miroljubni protestniki v državah Severne Afrike in Bližnjega vzhoda izrazili legitimne demokratične težnje in močno željo po političnih, gospodarskih in socialnih reformah, s katerimi bi dosegli resnično demokracijo, se borili proti korupciji in nepotizmu ter zagotovili spoštovanje pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zmanjšali socialne neenakosti in ustvarili boljše gospodarske in socialne razmere,

| B. | ker skupno sporočilo z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spreminjajočo se sosesko vzpostavlja nov pristop, ponovno pregleda izvajanje osnovnih načel zunanjega delovanja Unije, namreč univerzalne vrednote človekovih pravic, demokracije in pravne države, ki so v središču sosedske politike, ter obenem odraža potrebo po tem, da EU podpre demokratične spremembe v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

B.

ker skupno sporočilo z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spreminjajočo se sosesko vzpostavlja nov pristop, ponovno pregleda izvajanje osnovnih načel zunanjega delovanja Unije, namreč univerzalne vrednote človekovih pravic, demokracije in pravne države, ki so v središču sosedske politike, ter obenem odraža potrebo po tem, da EU podpre demokratične spremembe v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu,

Sirija

| C. | ker se od začetka krize v Siriji marca 2011 nasilje stopnjuje, varnostne sile pa se na nenehne demonstracije odzivajo z množičnimi aretacijami in vse bolj brutalno, pri čemer je samo v provinci Dara življenje izgubilo več kot 400 civilistov, na vsem ozemlju Sirije pa več kot tisoč, |
| --- | --- |

C.

ker se od začetka krize v Siriji marca 2011 nasilje stopnjuje, varnostne sile pa se na nenehne demonstracije odzivajo z množičnimi aretacijami in vse bolj brutalno, pri čemer je samo v provinci Dara življenje izgubilo več kot 400 civilistov, na vsem ozemlju Sirije pa več kot tisoč,

| D. | ker so videoposnetki, ki so bili nedavno predvajani po vsem svetu, pokazali vznemirljive posnetke samovoljno pridržanih sirskih otrok, ki so bili žrtve mučenja ali grdega ravnanja, ki je v nekaterih primerih, kot v tragičnem primeru 13-letnega dečka Hamza Al Katiba, vodilo v njihovo smrt; ker je poleg tega uporaba pravega streliva nad protestniki povzročila smrt najmanj 30 otrok, kakor je 31. maja 2011 poročala agencija OZN za otroke UNICEF; |
| --- | --- |

D.

ker so videoposnetki, ki so bili nedavno predvajani po vsem svetu, pokazali vznemirljive posnetke samovoljno pridržanih sirskih otrok, ki so bili žrtve mučenja ali grdega ravnanja, ki je v nekaterih primerih, kot v tragičnem primeru 13-letnega dečka Hamza Al Katiba, vodilo v njihovo smrt; ker je poleg tega uporaba pravega streliva nad protestniki povzročila smrt najmanj 30 otrok, kakor je 31. maja 2011 poročala agencija OZN za otroke UNICEF;

| E. | ker je predsednik Bašar Al Asad v svojem tretjem nagovoru 20. junija 2011 dejal, da bi nacionalni dialog oblikoval prihodnost Sirije; ker oblasti kljub večkrat izraženim zavezam k uresničevanju političnih reform in sprememb v Siriji niso sprejele verodostojnih ukrepov, da bi te zaveze izpolnile; ker so organizacije za človekove pravice zabeležile več kot 800 primerov prisilnih izginotij in 11 000 primerov samovoljnega priprtja, |
| --- | --- |

E.

ker je predsednik Bašar Al Asad v svojem tretjem nagovoru 20. junija 2011 dejal, da bi nacionalni dialog oblikoval prihodnost Sirije; ker oblasti kljub večkrat izraženim zavezam k uresničevanju političnih reform in sprememb v Siriji niso sprejele verodostojnih ukrepov, da bi te zaveze izpolnile; ker so organizacije za človekove pravice zabeležile več kot 800 primerov prisilnih izginotij in 11 000 primerov samovoljnega priprtja,

| F. | ker je Svet 23. junija 2011 glede na resnost razmer v Siriji sprejel sklep in uredbo o uvedbi omejitvenih ukrepov še proti sedmim osebam, dodanim na seznam, ki je bil sprejet 9. maja 2011, ter posebnih ukrepov, kot so prepoved izdaje vizuma in zamrznitev premoženja, in embarga na orožje in opremo, ki bi se ju lahko uporabilo za notranje zatiranje, proti štirim subjektom, povezanim s sirskim režimom, |
| --- | --- |

F.

ker je Svet 23. junija 2011 glede na resnost razmer v Siriji sprejel sklep in uredbo o uvedbi omejitvenih ukrepov še proti sedmim osebam, dodanim na seznam, ki je bil sprejet 9. maja 2011, ter posebnih ukrepov, kot so prepoved izdaje vizuma in zamrznitev premoženja, in embarga na orožje in opremo, ki bi se ju lahko uporabilo za notranje zatiranje, proti štirim subjektom, povezanim s sirskim režimom,

| G. | ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009, Svet pa je že sklenil, da ne bo sprejel nadaljnjih ukrepov; ker je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistveni del tega sporazuma, |
| --- | --- |

G.

ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009, Svet pa je že sklenil, da ne bo sprejel nadaljnjih ukrepov; ker je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistveni del tega sporazuma,

| H. | ker obstaja resna nevarnost stopnjevanja nasilnih napadov s strani ekstremističnih skupin, vključno z oboroženimi džihadskimi skupinami; ker je pomembno zagotoviti zaščito posameznih verskih skupnosti v Siriji, vključno s številnimi iraškimi begunci, ki so prišli v to državo, |
| --- | --- |

H.

ker obstaja resna nevarnost stopnjevanja nasilnih napadov s strani ekstremističnih skupin, vključno z oboroženimi džihadskimi skupinami; ker je pomembno zagotoviti zaščito posameznih verskih skupnosti v Siriji, vključno s številnimi iraškimi begunci, ki so prišli v to državo,

| I. | ker so varnostne sile po zasedbi Dare začele obsežno vojaško operacijo in množične samovoljne aretacije v okoliških mestih; ker se ocenjuje, da je 12 000 Sircev iz Džisr Al Šugurja in okoliških področij prečkalo sirsko-turško mejo zaradi strahu pred nasiljem varnostnih sil, in ker jih po podatkih Rdečega polmeseca še 17 000 čaka na prečkanje; |
| --- | --- |

I.

ker so varnostne sile po zasedbi Dare začele obsežno vojaško operacijo in množične samovoljne aretacije v okoliških mestih; ker se ocenjuje, da je 12 000 Sircev iz Džisr Al Šugurja in okoliških področij prečkalo sirsko-turško mejo zaradi strahu pred nasiljem varnostnih sil, in ker jih po podatkih Rdečega polmeseca še 17 000 čaka na prečkanje;

Jemen

| J. | ker razmere v Jemnu po več mesecih nasilja in nemirov ostajajo zelo zaskrbljujoče, zaradi česar je jemensko prebivalstvo močno trpelo – veliko število jih izgubilo življenje in utrpelo hude poškodbe, demonstranti so bili zaprti, gospodarska in politična kriza v državi pa se je poostrila, |
| --- | --- |

J.

ker razmere v Jemnu po več mesecih nasilja in nemirov ostajajo zelo zaskrbljujoče, zaradi česar je jemensko prebivalstvo močno trpelo – veliko število jih izgubilo življenje in utrpelo hude poškodbe, demonstranti so bili zaprti, gospodarska in politična kriza v državi pa se je poostrila,

| K. | ker je Svet za sodelovanje v Zalivu začel izvajati načrt za miroljuben prenos oblasti, ki ga predsednik Jemna Ali Abdulah Saleh ni podpisal, |
| --- | --- |

K.

ker je Svet za sodelovanje v Zalivu začel izvajati načrt za miroljuben prenos oblasti, ki ga predsednik Jemna Ali Abdulah Saleh ni podpisal,

| L. | ker je bil predsednik Saleh med nedavnimi napadi na njegovo posestvo 3. junija 2011 hudo poškodovan in se sedaj zdravi v Savdski Arabiji; ker je oblast začasno prevzel podpredsednik Abd Rabu Mansur Hadi, |
| --- | --- |

L.

ker je bil predsednik Saleh med nedavnimi napadi na njegovo posestvo 3. junija 2011 hudo poškodovan in se sedaj zdravi v Savdski Arabiji; ker je oblast začasno prevzel podpredsednik Abd Rabu Mansur Hadi,

| M. | ker je Jemen najrevnejša država na Bližnjem vzhodu z zelo razširjeno podhranjenostjo, s pojemajočo zalogo nafte, z naraščajočim prebivalstvom, s šibko osrednjo vlado, z vedno večjim pomanjkanjem vode in le malo naložbami v državno gospodarstvo; ker obstajajo resni pomisleki, da bo jemenska država razpadla, v njej od februarja traja šibko premirje, s šiitskimi uporniki na severu, separatističnim gibanjem na jugu in številnimi pripadniki Al Kajde, ki domnevno uporabljajo Jemen kot zatočišče, |
| --- | --- |

M.

ker je Jemen najrevnejša država na Bližnjem vzhodu z zelo razširjeno podhranjenostjo, s pojemajočo zalogo nafte, z naraščajočim prebivalstvom, s šibko osrednjo vlado, z vedno večjim pomanjkanjem vode in le malo naložbami v državno gospodarstvo; ker obstajajo resni pomisleki, da bo jemenska država razpadla, v njej od februarja traja šibko premirje, s šiitskimi uporniki na severu, separatističnim gibanjem na jugu in številnimi pripadniki Al Kajde, ki domnevno uporabljajo Jemen kot zatočišče,

Bahrajn

| N. | ker so bile nacionalne izredne varnostne razmere v Bahrajnu 1. junija 2011 preklicane in je kralj Hamad Bin Isa Al Kalifa pozval k nacionalnemu dialogu, ki je začel 2. julija 2011; |
| --- | --- |

N.

ker so bile nacionalne izredne varnostne razmere v Bahrajnu 1. junija 2011 preklicane in je kralj Hamad Bin Isa Al Kalifa pozval k nacionalnemu dialogu, ki je začel 2. julija 2011;

| O. | ker je kralj Hamad Bin Isa Al Kalifa 29. junija 2011 ustanovil neodvisno komisijo z mednarodnim neodvisnim elementom, da bi preiskal kršitve človekovih pravic med nedavnim vladnim zatiranjem demonstrantov, ki so zahtevali reforme, |
| --- | --- |

O.

ker je kralj Hamad Bin Isa Al Kalifa 29. junija 2011 ustanovil neodvisno komisijo z mednarodnim neodvisnim elementom, da bi preiskal kršitve človekovih pravic med nedavnim vladnim zatiranjem demonstrantov, ki so zahtevali reforme,

| P. | ker je bahrajnsko sodišče za nacionalno varnost (vojaško sodišče) 22. junija 2011 napovedalo svojo sodbo zoper 21 bahrajnskih opozicijskih aktivistov, vključno s sedmimi, ki jim je sodilo v nenavzočnosti; ker je bilo osem opozicijskih aktivistov zaradi „načrtovanja strmoglavljenja vlade“ obsojenih na dosmrtno, trinajst pa na petnajstletno zaporno kazen; ker so bili med nedavnimi demonstracijami za reforme priprti mnogi drugi politični aktivisti, borci za človekove pravice in novinarji, ki so bili po poročanjih organizacij za človekove pravice žrtve mučenja, slabega ravnanja in nadlegovanja, |
| --- | --- |

P.

ker je bahrajnsko sodišče za nacionalno varnost (vojaško sodišče) 22. junija 2011 napovedalo svojo sodbo zoper 21 bahrajnskih opozicijskih aktivistov, vključno s sedmimi, ki jim je sodilo v nenavzočnosti; ker je bilo osem opozicijskih aktivistov zaradi „načrtovanja strmoglavljenja vlade“ obsojenih na dosmrtno, trinajst pa na petnajstletno zaporno kazen; ker so bili med nedavnimi demonstracijami za reforme priprti mnogi drugi politični aktivisti, borci za človekove pravice in novinarji, ki so bili po poročanjih organizacij za človekove pravice žrtve mučenja, slabega ravnanja in nadlegovanja,

| Q. | ker je 22. maja 2011 pritožbeno sodišče za nacionalno varnost potrdilo smrtno obsodbo za Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulrido Ibrahima Huseina zaradi uboja dveh policistov med protivladnimi demonstracijami v Bahrajnu; ker je bila usmrtitev preložena na september, |
| --- | --- |

Q.

ker je 22. maja 2011 pritožbeno sodišče za nacionalno varnost potrdilo smrtno obsodbo za Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulrido Ibrahima Huseina zaradi uboja dveh policistov med protivladnimi demonstracijami v Bahrajnu; ker je bila usmrtitev preložena na september,

| R. | ker je 47 bahrajnskih zdravnikov in medicinskih sester obtoženih zaradi „ščuvanja k nasilnemu strmoglavljenju režima“ in jim bo sodilo bahrajnsko vojaško sodišče; ker je to zdravstveno osebje ravnalo v skladu s poklicno dolžnostjo in enako zdravilo vse ranjence, |
| --- | --- |

R.

ker je 47 bahrajnskih zdravnikov in medicinskih sester obtoženih zaradi „ščuvanja k nasilnemu strmoglavljenju režima“ in jim bo sodilo bahrajnsko vojaško sodišče; ker je to zdravstveno osebje ravnalo v skladu s poklicno dolžnostjo in enako zdravilo vse ranjence,

| S. | ker so bile na zahtevo bahrajnske vlade v to državo napotene tuje sile po vodstvom Sveta za sodelovanje v Zalivu, |
| --- | --- |

S.

ker so bile na zahtevo bahrajnske vlade v to državo napotene tuje sile po vodstvom Sveta za sodelovanje v Zalivu,

| 1. | ostro obsoja nesorazmerno uporabo sile proti miroljubnim protestnikom s strani režimov in obžaluje veliko število ubitih in ranjenih; izraža sožalje družinam žrtev in ranjenih; poziva k takojšnjemu prenehanju prelivanja krvi in izpustitvi vseh, ki jim je bila vzeta prostost; poziva k preiskavi ubojev, odvzemov prostosti in domnevnega mučenja; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja nesorazmerno uporabo sile proti miroljubnim protestnikom s strani režimov in obžaluje veliko število ubitih in ranjenih; izraža sožalje družinam žrtev in ranjenih; poziva k takojšnjemu prenehanju prelivanja krvi in izpustitvi vseh, ki jim je bila vzeta prostost; poziva k preiskavi ubojev, odvzemov prostosti in domnevnega mučenja;

| 2. | občuduje ljudi, ki so izkazali pogum v mirnem boju za demokratične spremembe, zlasti ženske, ki so bile in pogosto ostajajo v ospredju demonstracij; |
| --- | --- |

2.

občuduje ljudi, ki so izkazali pogum v mirnem boju za demokratične spremembe, zlasti ženske, ki so bile in pogosto ostajajo v ospredju demonstracij;

| 3. | poziva politično vodstvo arabskih držav, naj izpolnjuje svoje zaveze ter naj se nemudoma in brezpogojno vključijo v odprt in konstruktiven dialog, v katerem bodo sodelovale vse demokratične politične stranke in gibanja ter predstavniki civilne družbe, pri čemer bo cilj utreti pot resnični demokraciji ter izvajanju realnih, ambicioznih in pomembnih institucionalnih, političnih, gospodarskih in socialnih reform, ki so bistvene za dolgoročno stabilnost in razvoj v teh državah in vsej regiji; |
| --- | --- |

3.

poziva politično vodstvo arabskih držav, naj izpolnjuje svoje zaveze ter naj se nemudoma in brezpogojno vključijo v odprt in konstruktiven dialog, v katerem bodo sodelovale vse demokratične politične stranke in gibanja ter predstavniki civilne družbe, pri čemer bo cilj utreti pot resnični demokraciji ter izvajanju realnih, ambicioznih in pomembnih institucionalnih, političnih, gospodarskih in socialnih reform, ki so bistvene za dolgoročno stabilnost in razvoj v teh državah in vsej regiji;

Sirija

| 4. | ostro obsoja naraščanje nasilja v Siriji in nenehno resno kršenje človekovih pravic, tudi obleganje številnih mest, na primer Dare, Džisr Al Šugurja in Hame, masovne aretacije, zunajsodne poboje, samovoljne pripore ter domnevna prisilna izginotja in mučenje; |
| --- | --- |

4.

ostro obsoja naraščanje nasilja v Siriji in nenehno resno kršenje človekovih pravic, tudi obleganje številnih mest, na primer Dare, Džisr Al Šugurja in Hame, masovne aretacije, zunajsodne poboje, samovoljne pripore ter domnevna prisilna izginotja in mučenje;

| 5. | obžaluje razglasitev izrednih razmer 21. aprila 2011, pa tudi, da niso bile izvedene reforme, ki jih je obljubil predsednik Asad, in da so politični zaporniki kljub njegovi nedavni napovedi splošne pomilostitve še vedno v zaporu; poziva sirske oblasti, naj nemudoma nehajo oblegati prizadeta mesta, humanitarnim agencijam in delavcem pa omogočijo takojšen in neoviran dostop do njih; |
| --- | --- |

5.

obžaluje razglasitev izrednih razmer 21. aprila 2011, pa tudi, da niso bile izvedene reforme, ki jih je obljubil predsednik Asad, in da so politični zaporniki kljub njegovi nedavni napovedi splošne pomilostitve še vedno v zaporu; poziva sirske oblasti, naj nemudoma nehajo oblegati prizadeta mesta, humanitarnim agencijam in delavcem pa omogočijo takojšen in neoviran dostop do njih;

| 6. | poziva sirske oblasti in predsednika Bašarja Al Asada, naj konča pobijanje neoboroženih protestnikov, takoj izpusti vse pridržane demonstrante, novinarje, zagovornike človekovih pravic in politične zapornike, poziva k pritegnitvi vseh demokratičnih sil in akterjev civilne družbe ter k takojšnjemu in resničnemu političnemu procesu, saj bi to pripomoglo k demokratični tranziciji v Siriji na osnovi konkretnega načrta temeljnih reform, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

6.

poziva sirske oblasti in predsednika Bašarja Al Asada, naj konča pobijanje neoboroženih protestnikov, takoj izpusti vse pridržane demonstrante, novinarje, zagovornike človekovih pravic in politične zapornike, poziva k pritegnitvi vseh demokratičnih sil in akterjev civilne družbe ter k takojšnjemu in resničnemu političnemu procesu, saj bi to pripomoglo k demokratični tranziciji v Siriji na osnovi konkretnega načrta temeljnih reform, spoštovanja človekovih pravic in pravne države;

| 7. | poziva sirske oblasti, naj dovolijo tujemu tisku v državo, da bi preveril vse trditve o „oboroženih tolpah skrajnežev“, ki da streljajo na varnostne sile, saj režim s tem opravičuje vse to nesprejemljivo prelivanje krvi; sirske oblasti tudi poziva, naj polno sodelujejo z uradom visoke komisarke za človekove pravice in drugimi mehanizmi OZN ter naj jim zagotovijo neoviran dostop; |
| --- | --- |

7.

poziva sirske oblasti, naj dovolijo tujemu tisku v državo, da bi preveril vse trditve o „oboroženih tolpah skrajnežev“, ki da streljajo na varnostne sile, saj režim s tem opravičuje vse to nesprejemljivo prelivanje krvi; sirske oblasti tudi poziva, naj polno sodelujejo z uradom visoke komisarke za človekove pravice in drugimi mehanizmi OZN ter naj jim zagotovijo neoviran dostop;

| 8. | zahteva od sirskih oblasti, naj nemudoma izpustijo vse otroke, aretirane med dušenjem demonstracij oziroma podobnimi dogodki, naj skrbno raziščejo vse prijavljene primere nasilja nad otroki in se vzdržijo nadaljnjih aretacij otrok oziroma vseh kršitev otrokovih pravic; |
| --- | --- |

8.

zahteva od sirskih oblasti, naj nemudoma izpustijo vse otroke, aretirane med dušenjem demonstracij oziroma podobnimi dogodki, naj skrbno raziščejo vse prijavljene primere nasilja nad otroki in se vzdržijo nadaljnjih aretacij otrok oziroma vseh kršitev otrokovih pravic;

| 9. | pozdravlja odločitev Sveta, da bi uvedel stroge ukrepe proti Siriji in vsem odgovornim za nasilje proti civilnemu prebivalstvu, ustavil vse priprave za nove programe dvostranskega sodelovanja in zamrznil potekajoče dvostranske programe s sirskimi oblastmi v evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu in instrumentu MEDA, da bo pozval Evropsko investicijsko banko, naj ne odobri novih operacij financiranja v tej državi, da bo glede na dogajanje razmislil o ustavitvi nadaljnje pomoči Siriji in da ne bo nadaljeval dela za pridružitveni sporazum s to državo; podpira sklope pametnih ukrepov, ki jih je sprejel Svet, in ga poziva, naj prevzame odločno diplomatsko pobudo, da bi tudi druge države sprejele podobne sankcije; meni, da bi moral Svet še naprej širiti usmerjene sankcije na vse osebe in subjekte, povezane z režimom, da bi jih ošibili in osamili ter utrli pot za demokratično tranzicijo; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odločitev Sveta, da bi uvedel stroge ukrepe proti Siriji in vsem odgovornim za nasilje proti civilnemu prebivalstvu, ustavil vse priprave za nove programe dvostranskega sodelovanja in zamrznil potekajoče dvostranske programe s sirskimi oblastmi v evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu in instrumentu MEDA, da bo pozval Evropsko investicijsko banko, naj ne odobri novih operacij financiranja v tej državi, da bo glede na dogajanje razmislil o ustavitvi nadaljnje pomoči Siriji in da ne bo nadaljeval dela za pridružitveni sporazum s to državo; podpira sklope pametnih ukrepov, ki jih je sprejel Svet, in ga poziva, naj prevzame odločno diplomatsko pobudo, da bi tudi druge države sprejele podobne sankcije; meni, da bi moral Svet še naprej širiti usmerjene sankcije na vse osebe in subjekte, povezane z režimom, da bi jih ošibili in osamili ter utrli pot za demokratično tranzicijo;

| 10. | močno podpira diplomatska prizadevanja EU in njenih mednarodnih partnerjev, da bi varnostni svet OZN obsodil nasilje, do katerega prihaja v Siriji, zavrnil nekaznovanost in pozval sirske oblasti k podpiranju legitimnega stremljenja sirskega naroda; obžaluje, da ta prizadevanja doslej niso obrodila sadov in da se ne da sprejeti resolucije; poziva države članice EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj še naprej sodeluje z mednarodnimi partnerji za ukrepanje varnostnega sveta OZN glede razmer v Siriji in za to, da bi sirske oblasti uresničile svojo odgovornost za zaščito sirskega prebivalstva; |
| --- | --- |

10.

močno podpira diplomatska prizadevanja EU in njenih mednarodnih partnerjev, da bi varnostni svet OZN obsodil nasilje, do katerega prihaja v Siriji, zavrnil nekaznovanost in pozval sirske oblasti k podpiranju legitimnega stremljenja sirskega naroda; obžaluje, da ta prizadevanja doslej niso obrodila sadov in da se ne da sprejeti resolucije; poziva države članice EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj še naprej sodeluje z mednarodnimi partnerji za ukrepanje varnostnega sveta OZN glede razmer v Siriji in za to, da bi sirske oblasti uresničile svojo odgovornost za zaščito sirskega prebivalstva;

| 11. | pozdravlja politiko Turčije, da bo mejo s Sirijo ohranila odprto za tamkajšnje begunce, ter želi pohvaliti hitro organizacijo in mobilizacijo virov Rdečega polmeseca; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja politiko Turčije, da bo mejo s Sirijo ohranila odprto za tamkajšnje begunce, ter želi pohvaliti hitro organizacijo in mobilizacijo virov Rdečega polmeseca;

| 12. | pozdravlja, da EU ceni prizadevanja Turčije in drugih regionalnih partnerjev za reševanje različnih vidikov krize, zlasti humanitarnih, in bo pri obravnavi razmer v Siriji sodelovala z njimi; poziva Turčijo in EU, naj okrepita usklajevanje svoje zunanje politike, in močno spodbuja k usklajenim prizadevanjem v podporo demokratizaciji in razvoju na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da EU ceni prizadevanja Turčije in drugih regionalnih partnerjev za reševanje različnih vidikov krize, zlasti humanitarnih, in bo pri obravnavi razmer v Siriji sodelovala z njimi; poziva Turčijo in EU, naj okrepita usklajevanje svoje zunanje politike, in močno spodbuja k usklajenim prizadevanjem v podporo demokratizaciji in razvoju na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki;

| 13. | poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma priskrbita pomoč in podporo turškim in libanonskim oblastem pri njihovih prizadevanjih za obvladanje humanitarne krize na meji s Sirijo, med drugim z vzpostavitvijo humanitarnega koridorja na ravni OZN; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma priskrbita pomoč in podporo turškim in libanonskim oblastem pri njihovih prizadevanjih za obvladanje humanitarne krize na meji s Sirijo, med drugim z vzpostavitvijo humanitarnega koridorja na ravni OZN;

| 14. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, Svet in Komisijo, naj spodbujajo proces nastajanja gibanj demokratične opozicije znotraj in zunaj Sirije; ob tem poziva k nujnemu začetku resničnega političnega dialoga, ki bi v tej državi privedel do poglobljenega demokratičnega procesa; |
| --- | --- |

14.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, Svet in Komisijo, naj spodbujajo proces nastajanja gibanj demokratične opozicije znotraj in zunaj Sirije; ob tem poziva k nujnemu začetku resničnega političnega dialoga, ki bi v tej državi privedel do poglobljenega demokratičnega procesa;

Jemen

| 15. | obsoja nedavne oborožene napade, tudi napad na predsedniški kompleks 3. junija 2011, in vse strani poziva, naj ustavijo sovražnosti, spoštujejo človekove pravice in se držijo trajne prekinitve ognja; |
| --- | --- |

15.

obsoja nedavne oborožene napade, tudi napad na predsedniški kompleks 3. junija 2011, in vse strani poziva, naj ustavijo sovražnosti, spoštujejo človekove pravice in se držijo trajne prekinitve ognja;

| 16. | pozdravlja zavezanost podpredsednika Abda Raba Mansurja Hadija, da bo spoštoval prekinitev ognja, demilitariziral jemenska mesta ter pri vseh nadaljnjih mirnih protestih in demonstracijah zagotovil ustrezno zaščito; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zavezanost podpredsednika Abda Raba Mansurja Hadija, da bo spoštoval prekinitev ognja, demilitariziral jemenska mesta ter pri vseh nadaljnjih mirnih protestih in demonstracijah zagotovil ustrezno zaščito;

| 17. | izraža solidarnost z jemenskim ljudstvom, pozdravlja njegovo željo po demokratičnih spremembah v državi in podpira prizadevanja Sveta za sodelovanje v Zalivu, kolikor so usmerjena k iskanju sporazumne rešitve v okviru bolj vključujočega političnega sistema, zajemajo odstop predsednika Saleha in njegovih družinskih članov, ki ostajajo na položajih politične moči, ter so usmerjena v zmanjšanje revščine in izboljšanje življenjskih razmer večine prebivalstva; |
| --- | --- |

17.

izraža solidarnost z jemenskim ljudstvom, pozdravlja njegovo željo po demokratičnih spremembah v državi in podpira prizadevanja Sveta za sodelovanje v Zalivu, kolikor so usmerjena k iskanju sporazumne rešitve v okviru bolj vključujočega političnega sistema, zajemajo odstop predsednika Saleha in njegovih družinskih članov, ki ostajajo na položajih politične moči, ter so usmerjena v zmanjšanje revščine in izboljšanje življenjskih razmer večine prebivalstva;

| 18. | obžaluje dejstvo, da jemenske oblasti diplomatom, vključno z generalnim sekretarjem in veleposlaniki držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, veleposlaniki EU, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike, 22. maja 2011 niso omogočile varnega odhoda iz veleposlaništva Združenih arabskih emiratov v Sani; poziva jemenske oblasti, naj spoštujejo dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih; |
| --- | --- |

18.

obžaluje dejstvo, da jemenske oblasti diplomatom, vključno z generalnim sekretarjem in veleposlaniki držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, veleposlaniki EU, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike, 22. maja 2011 niso omogočile varnega odhoda iz veleposlaništva Združenih arabskih emiratov v Sani; poziva jemenske oblasti, naj spoštujejo dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih;

| 19. | je zaskrbljen, ker ni poročil o delu odbora na visoki ravni, ki ga je imenovala jemenska vlada, da bi preiskal napad na protestnike 18. marca 2011 v Sani, ko je bilo ubitih 54 ljudi, več kot 300 pa je bilo ranjenih; ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj podpre pozive k neodvisni mednarodni preiskavi tega incidenta; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen, ker ni poročil o delu odbora na visoki ravni, ki ga je imenovala jemenska vlada, da bi preiskal napad na protestnike 18. marca 2011 v Sani, ko je bilo ubitih 54 ljudi, več kot 300 pa je bilo ranjenih; ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj podpre pozive k neodvisni mednarodni preiskavi tega incidenta;

| 20. | pozdravlja misijo urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v Jemnu, ki je ocenila tamkajšnje razmere glede človekovih pravic in bo oblikovala priporočila za jemensko vlado in mednarodno skupnost; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja misijo urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v Jemnu, ki je ocenila tamkajšnje razmere glede človekovih pravic in bo oblikovala priporočila za jemensko vlado in mednarodno skupnost;

Bahrajn

| 21. | obsoja represijo v Bahrajnu in zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vse miroljubnih demonstrantov, tudi političnih aktivistov, novinarjev in zagovornikov človekovih pravic ter 47 zdravnikov in medicinskih sester, ki so opravljali svojo poklicno dolžnost; je močno zaskrbljen zaradi dosmrtne zaporne kazni, izrečene osmim opozicijskim aktivistom, in petnajstletne zaporne kazni za trinajstih drugih; |
| --- | --- |

21.

obsoja represijo v Bahrajnu in zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vse miroljubnih demonstrantov, tudi političnih aktivistov, novinarjev in zagovornikov človekovih pravic ter 47 zdravnikov in medicinskih sester, ki so opravljali svojo poklicno dolžnost; je močno zaskrbljen zaradi dosmrtne zaporne kazni, izrečene osmim opozicijskim aktivistom, in petnajstletne zaporne kazni za trinajstih drugih;

| 22. | pozdravlja odpravo nacionalnih izrednih varnostnih razmer v Bahrajnu in poziv kralja Hamada Bin Iso Al Kalifa k nacionalnemu dialogu; meni, da bi bil ta dialog mogoč samo z udeležbo vseh političnih sil, tudi opozicije, in civilne družbe, usmerjen pa bi moral biti v omogočenje resnične demokracije in političnih reform v državi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja odpravo nacionalnih izrednih varnostnih razmer v Bahrajnu in poziv kralja Hamada Bin Iso Al Kalifa k nacionalnemu dialogu; meni, da bi bil ta dialog mogoč samo z udeležbo vseh političnih sil, tudi opozicije, in civilne družbe, usmerjen pa bi moral biti v omogočenje resnične demokracije in političnih reform v državi;

| 23. | poziva bahrajnske oblasti, naj spremenijo smrtno obsodbo Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulride Ibrahima Huseina in naj uvedejo de facto moratorij za smrtno kazen; |
| --- | --- |

23.

poziva bahrajnske oblasti, naj spremenijo smrtno obsodbo Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulride Ibrahima Huseina in naj uvedejo de facto moratorij za smrtno kazen;

| 24. | ima pozitivno stališče o odločitvi kralja Hamada, da bo ustanovil neodvisno komisijo za preiskave o kršitvah človekovih pravic med nedavnim vladnim zatrtjem demonstracij, v katerih so protestniki zahtevali reforme; kliče k popolni neodvisnosti in preglednosti te komisije, bahrajnsko vlado pa poziva, naj ne posega v njeno delo; |
| --- | --- |

24.

ima pozitivno stališče o odločitvi kralja Hamada, da bo ustanovil neodvisno komisijo za preiskave o kršitvah človekovih pravic med nedavnim vladnim zatrtjem demonstracij, v katerih so protestniki zahtevali reforme; kliče k popolni neodvisnosti in preglednosti te komisije, bahrajnsko vlado pa poziva, naj ne posega v njeno delo;

| 25. | pozdravlja oblikovanje ministrstva za človekove pravice in družbeni razvoj v Bahrajnu in ga poziva, naj deluje v skladu z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja oblikovanje ministrstva za človekove pravice in družbeni razvoj v Bahrajnu in ga poziva, naj deluje v skladu z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic;

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi navzočnosti tujih enot v Bahrajnu pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu; slednjega poziva, naj kot regionalni skupni akter prispeva s svojimi viri in deluje konstruktivno ter posreduje v prid mirnim reformam v tej državi; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi navzočnosti tujih enot v Bahrajnu pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu; slednjega poziva, naj kot regionalni skupni akter prispeva s svojimi viri in deluje konstruktivno ter posreduje v prid mirnim reformam v tej državi;

Arabske države in severna Afrika

| 27. | podpira demokratični proces tranzicije v Egiptu in Tuniziji, saj sta prvi zgled potekajočega procesa demokratizacije in novega vala državljanske in mladinske participacije v arabskem svetu; zelo podpira težnje ljudi k svobodi, človekovim pravicam in demokraciji; kliče k preglednemu, poštenemu in svobodnemu volilnemu procesu v obeh državah, pri čemer naj bodo upoštevane razmere v vsaki posebej; poziva mednarodno skupnost, naj si nadalje prizadeva za podpiranje in spodbujanje procesa politične reforme v severnoafriških in bližnjevzhodnih državah; |
| --- | --- |

27.

podpira demokratični proces tranzicije v Egiptu in Tuniziji, saj sta prvi zgled potekajočega procesa demokratizacije in novega vala državljanske in mladinske participacije v arabskem svetu; zelo podpira težnje ljudi k svobodi, človekovim pravicam in demokraciji; kliče k preglednemu, poštenemu in svobodnemu volilnemu procesu v obeh državah, pri čemer naj bodo upoštevane razmere v vsaki posebej; poziva mednarodno skupnost, naj si nadalje prizadeva za podpiranje in spodbujanje procesa politične reforme v severnoafriških in bližnjevzhodnih državah;

| 28. | ponavlja zavezanost mednarodne skupnosti zaščiti civilistov v Libiji, tudi s povečanjem pritiska na tamkajšnji režim, in podporo gradnji demokratične libijske države; pozdravlja odločitev EU, da bo zaostrila sankcije zoper ta režim in na seznam o zamrznitvi premoženja dodala šest pristaniških uprav, ki so pod njegovim nadzorom; ponavlja, naj polkovnik Moamer Mohamed Abu Minjar Gadafi takoj odstopi; |
| --- | --- |

28.

ponavlja zavezanost mednarodne skupnosti zaščiti civilistov v Libiji, tudi s povečanjem pritiska na tamkajšnji režim, in podporo gradnji demokratične libijske države; pozdravlja odločitev EU, da bo zaostrila sankcije zoper ta režim in na seznam o zamrznitvi premoženja dodala šest pristaniških uprav, ki so pod njegovim nadzorom; ponavlja, naj polkovnik Moamer Mohamed Abu Minjar Gadafi takoj odstopi;

| 29. | je zaskrbljen zaradi težavnih okoliščin, s katerimi se spoprijema libijsko prebivalstvo zaradi pomanjkanja hrane, onemogočenega dostopa do zdravniške pomoči ter pomanjkanja gotovine, da bi izplačali plače in se odzvali na različne upravne potrebe; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in države članice EU, naj nujno ukrepajo, da bo prehodnemu nacionalnemu svetu z odobritvijo in pod nadzorom odbora za sankcije pri varnostnem svetu OZN na voljo del zamrznjenih libijskih sredstev, tako da bodo lahko izpolnjene nujne potrebe; |
| --- | --- |

29.

je zaskrbljen zaradi težavnih okoliščin, s katerimi se spoprijema libijsko prebivalstvo zaradi pomanjkanja hrane, onemogočenega dostopa do zdravniške pomoči ter pomanjkanja gotovine, da bi izplačali plače in se odzvali na različne upravne potrebe; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in države članice EU, naj nujno ukrepajo, da bo prehodnemu nacionalnemu svetu z odobritvijo in pod nadzorom odbora za sankcije pri varnostnem svetu OZN na voljo del zamrznjenih libijskih sredstev, tako da bodo lahko izpolnjene nujne potrebe;

| 30. | poziva Svet in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj prevzame pobude za rešitev spora, pri tem pa naj upošteva nedavno tiralico Mednarodnega kazenskega sodišča za polkovnikom Gadafijem, njegovim sinom Saifom Al Islamom in Abdulahom Al Sanusijem; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj prevzame pobude za rešitev spora, pri tem pa naj upošteva nedavno tiralico Mednarodnega kazenskega sodišča za polkovnikom Gadafijem, njegovim sinom Saifom Al Islamom in Abdulahom Al Sanusijem;

| 31. | pozdravlja proces reform v Maroku, zlasti predlagano ustavno reformo, o kateri je bil razpisan referendum, kot korak v pravo smer proti odpiranju sistema upravljanja, modernizaciji in demokratizaciji; poziva politične strani v Maroku, naj dejavno sodelujejo v tem procesu sprememb; poudarja, da bi morali javnost, organizacije civilne družbe in politične stranke ostati v žarišču trajnega procesa izvajanja reform, in želi spomniti, da je bil Maroko prva država v tej regiji, ki je v odnosih z EU pridobil prednostni status; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja proces reform v Maroku, zlasti predlagano ustavno reformo, o kateri je bil razpisan referendum, kot korak v pravo smer proti odpiranju sistema upravljanja, modernizaciji in demokratizaciji; poziva politične strani v Maroku, naj dejavno sodelujejo v tem procesu sprememb; poudarja, da bi morali javnost, organizacije civilne družbe in politične stranke ostati v žarišču trajnega procesa izvajanja reform, in želi spomniti, da je bil Maroko prva država v tej regiji, ki je v odnosih z EU pridobil prednostni status;

| 32. | je seznanjen s pozitivno najavo alžirskega predsednika, da bo začel proces za demokratizacijo in zagotovitev boljšega upravljanja v svoji državi, tudi z odpravo izrednih razmer in načrtovano ustavno reformo; poudarja, da je treba te pobude pospešiti, in poziva k močni zavezanosti alžirskih oblasti temu procesu reform, ki bi moral biti vključujoč in odprt civilni družbi; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen s pozitivno najavo alžirskega predsednika, da bo začel proces za demokratizacijo in zagotovitev boljšega upravljanja v svoji državi, tudi z odpravo izrednih razmer in načrtovano ustavno reformo; poudarja, da je treba te pobude pospešiti, in poziva k močni zavezanosti alžirskih oblasti temu procesu reform, ki bi moral biti vključujoč in odprt civilni družbi;

| 33. | pozdravlja zavezanost političnim reformam v Jordaniji, zlasti revizijo ustave in delo odbora za nacionalni dialog; pozdravlja prizadevanja jordanskih oblasti in poudarja, da je treba reforme konkretno izvajati; želi spomniti, da je EU Jordaniji leta 2010 podelila „prednostno“ partnerstvo; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja zavezanost političnim reformam v Jordaniji, zlasti revizijo ustave in delo odbora za nacionalni dialog; pozdravlja prizadevanja jordanskih oblasti in poudarja, da je treba reforme konkretno izvajati; želi spomniti, da je EU Jordaniji leta 2010 podelila „prednostno“ partnerstvo;

| 34. | poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in vere temeljna človekova pravica, ki bi jo morale oblasti jamčiti; poziva oblasti, naj zanesljivo in učinkovito ščitijo veroizpovedi v svoji državi ter jamčijo za osebno varnost in fizično integriteto pripadnikov vseh veroizpovedi; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in vere temeljna človekova pravica, ki bi jo morale oblasti jamčiti; poziva oblasti, naj zanesljivo in učinkovito ščitijo veroizpovedi v svoji državi ter jamčijo za osebno varnost in fizično integriteto pripadnikov vseh veroizpovedi;

| 35. | močno podpira stališče Sveta, da bo morala evropska sosedska politika dorasti novim izzivom v južnem sosedstvu; pozdravlja zavezanost EU in držav članic spremljanju in podpiranju konkretnih prizadevanj vlad, ki se resnično trudijo za politično in gospodarsko reformo, pa tudi prizadevanjem civilne družbe; pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije ustanovila delovno skupino za južno Sredozemlje; |
| --- | --- |

35.

močno podpira stališče Sveta, da bo morala evropska sosedska politika dorasti novim izzivom v južnem sosedstvu; pozdravlja zavezanost EU in držav članic spremljanju in podpiranju konkretnih prizadevanj vlad, ki se resnično trudijo za politično in gospodarsko reformo, pa tudi prizadevanjem civilne družbe; pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije ustanovila delovno skupino za južno Sredozemlje;

| 36. | poziva Komisijo in Svet, naj primere držav južnega Sredozemlja obravnavata posamično s pristopom „več za več“, kakor je bilo opredeljeno v skupnem sporočilu z dne 25. maja 2011, pri čemer je treba nagraditi napredek na področju demokracije, svobodnih in pravičnih volitev, predvsem pa človekovih pravic; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in Svet, naj primere držav južnega Sredozemlja obravnavata posamično s pristopom „več za več“, kakor je bilo opredeljeno v skupnem sporočilu z dne 25. maja 2011, pri čemer je treba nagraditi napredek na področju demokracije, svobodnih in pravičnih volitev, predvsem pa človekovih pravic;

| 37. | poziva Evropsko unijo, naj še naprej dostavlja potrebno humanitarno pomoč razseljenim osebam v tej regiji, saj zdaj številni živijo kot begunci na meji svoje države; |
| --- | --- |

37.

poziva Evropsko unijo, naj še naprej dostavlja potrebno humanitarno pomoč razseljenim osebam v tej regiji, saj zdaj številni živijo kot begunci na meji svoje države;

| 38. | pozdravlja tako imenovano deauvillsko partnerstvo s prebivalci te regije, ki so ga sklenile članice skupine G-8; poudarja, da bosta prva partnerja Egipt in Tunizija; poziva Svet in države članice, naj uskladijo svoja prizadevanja s članicami skupine G-8, ki so pripravljene razširiti to partnerstvo na vse države te regije, ki si prizadevajo za prehod v svobodno, demokratično in strpno družbo; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja tako imenovano deauvillsko partnerstvo s prebivalci te regije, ki so ga sklenile članice skupine G-8; poudarja, da bosta prva partnerja Egipt in Tunizija; poziva Svet in države članice, naj uskladijo svoja prizadevanja s članicami skupine G-8, ki so pripravljene razširiti to partnerstvo na vse države te regije, ki si prizadevajo za prehod v svobodno, demokratično in strpno družbo;

*

* *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Sirske arabske republike, vladi in parlamentu Republike Jemen, vladi in parlamentu Republike Turčije, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn, prehodnemu nacionalnemu svetu, vladi in parlamentu Kraljevine Maroko, vladi in parlamentu Ljudske demokratične republike Alžirije, vladi in parlamentu Kraljevine Jordanije, vladi Arabske republike Egipt, vladi Republike Tunizije, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu in generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Sirske arabske republike, vladi in parlamentu Republike Jemen, vladi in parlamentu Republike Turčije, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn, prehodnemu nacionalnemu svetu, vladi in parlamentu Kraljevine Maroko, vladi in parlamentu Ljudske demokratične republike Alžirije, vladi in parlamentu Kraljevine Jordanije, vladi Arabske republike Egipt, vladi Republike Tunizije, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu in generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0148.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0109.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0154.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/165

---

Četrtek, 7. julij 2011Zunanje politike EU v prid demokratizaciji

P7_TA(2011)0334

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (2011/2032(INI))

2013/C 33 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, zlasti člena 21, ter mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, zlasti člena 21, ter mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 25,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dogovorov OVSE iz Köbenhavna leta 1990 in z vrha v Istanbulu leta 1999, na katerem so se vse države udeleženke OVSE zavezale, da bodo na volitve povabile mednarodne opazovalce ter zlasti urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dogovorov OVSE iz Köbenhavna leta 1990 in z vrha v Istanbulu leta 1999, na katerem so se vse države udeleženke OVSE zavezale, da bodo na volitve povabile mednarodne opazovalce ter zlasti urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR);

| — | ob upoštevanju afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter ameriške konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter ameriške konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 z dne 7. junija 1989 o domorodnih ljudstvih in plemenih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 z dne 7. junija 1989 o domorodnih ljudstvih in plemenih,

| — | ob upoštevanju členov 2, 6, 8 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 6, 8 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju členov 8, 9 in 96 sporazuma o partnerstvu AKP-EU (2000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 9 in 96 sporazuma o partnerstvu AKP-EU (2000),

| — | ob upoštevanju resolucije o spodbujanju in krepitvi demokracije (1), ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 4. decembra 2000, in resolucije o krepitvi vloge regionalnih, lokalnih in drugih organizacij ter mehanizmov za spodbujanje in krepitev demokracije z dne 20. decembra 2004 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o spodbujanju in krepitvi demokracije (1), ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 4. decembra 2000, in resolucije o krepitvi vloge regionalnih, lokalnih in drugih organizacij ter mehanizmov za spodbujanje in krepitev demokracije z dne 20. decembra 2004 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (EIDHR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (EIDHR),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 1996 o sporočilu Komisije o vključitvi spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic v sporazume med Skupnostjo in tretjimi državami (3), pa tudi svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 1996 o sporočilu Komisije o vključitvi spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic v sporazume med Skupnostjo in tretjimi državami (3), pa tudi svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2001 o sporočilu Komisije o pomoči in opazovanju EU na volitvah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2001 o sporočilu Komisije o pomoči in opazovanju EU na volitvah (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010"Zmanjšanje revščine in odpiranje novih delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej", zlasti odstavkov 71, 72 in 73 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010"Zmanjšanje revščine in odpiranje novih delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej", zlasti odstavkov 71, 72 in 73 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011"Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah" (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011"Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah" (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 "Migracijski tokovi, ki nastajajo zaradi nestabilnosti: obseg in vloga zunanje politike EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 "Migracijski tokovi, ki nastajajo zaradi nestabilnosti: obseg in vloga zunanje politike EU (15),

| — | ob upoštevanju vseh sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami ter klavzul o človekovih pravicah in demokraciji v teh sporazumih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami ter klavzul o človekovih pravicah in demokraciji v teh sporazumih,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2009 o podpori demokratičnemu upravljanju: na poti k okrepljenemu okviru EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2009 o podpori demokratičnemu upravljanju: na poti k okrepljenemu okviru EU,

| — | ob upoštevanju dveh sklopov sklepov Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih Evropske unije z dne 17. novembra 2009 in 13. decembra 2010, ki vsebujejo poročilo o napredku za leto 2010 in seznam pilotnih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh sklopov sklepov Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih Evropske unije z dne 17. novembra 2009 in 13. decembra 2010, ki vsebujejo poročilo o napredku za leto 2010 in seznam pilotnih držav,

| — | ob upoštevanju skupnega dokumenta Komisije/generalnega sekretariata Sveta o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU (SEC(2009)1095). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dokumenta Komisije/generalnega sekretariata Sveta o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU (SEC(2009)1095).

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij za naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (KOM(2011)0200); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij za naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (KOM(2011)0200);

| — | ob upoštevanju zaključkov Evropskega sveta v Köbenhavnu z dne 22. junija 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Evropskega sveta v Köbenhavnu z dne 22. junija 1993,

| — | ob upoštevanju tematskih in geografskih finančnih instrumentov Evropske komisije glede demokratizacije, človekovih pravic in trgovine z ljudmi (kot so AENEAS, njegov naslednik tematski program za migracije in azil, MIEUX, EIDHR, TAIEX, ENPI itd.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih in geografskih finančnih instrumentov Evropske komisije glede demokratizacije, človekovih pravic in trgovine z ljudmi (kot so AENEAS, njegov naslednik tematski program za migracije in azil, MIEUX, EIDHR, TAIEX, ENPI itd.),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN o vprašanju človekovih pravic in nadnacionalnih družb in drugih podjetij z dne 21. marca 2011 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN o vprašanju človekovih pravic in nadnacionalnih družb in drugih podjetij z dne 21. marca 2011 (16),

| — | ob upoštevanju oblikovanja mesta podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter delujoče Evropske službe za zunanje delovanje od 1. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oblikovanja mesta podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter delujoče Evropske službe za zunanje delovanje od 1. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0231/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0231/2011),

| A. | ker so človekove pravice in demokracija v Pogodbah Unije zapisane kot temeljne vrednote Evropske unije ter kot načela in cilji zunanjega delovanja Unije, ki jih mora Unija spodbujati kot splošne, |
| --- | --- |

A.

ker so človekove pravice in demokracija v Pogodbah Unije zapisane kot temeljne vrednote Evropske unije ter kot načela in cilji zunanjega delovanja Unije, ki jih mora Unija spodbujati kot splošne,

| B. | ker je demokracija najboljša zaščitnica človekovih pravic in temeljnih svoboščin, strpnosti do vseh družbenih skupin in enakih možnosti za vse, |
| --- | --- |

B.

ker je demokracija najboljša zaščitnica človekovih pravic in temeljnih svoboščin, strpnosti do vseh družbenih skupin in enakih možnosti za vse,

| C. | ker se je demokracija razvila v univerzalno vrednoto, vendar demokratični sistemi imajo lahko različne oblike, kot dokazuje EU, sestavljena iz 27 držav članic, izmed katerih ima vsaka različno, vendar enako veljavno obliko demokracije, ki so jo oblikovale zgodovina, kultura, okoliščine in sama EU, ki predstavlja obliko nadnacionalne demokracije, ki je edinstvena na svetu; ker ni samo enega modela ali načrta za demokracijo, ampak obstaja skupen dogovor o temeljnih elementih demokracije, |
| --- | --- |

C.

ker se je demokracija razvila v univerzalno vrednoto, vendar demokratični sistemi imajo lahko različne oblike, kot dokazuje EU, sestavljena iz 27 držav članic, izmed katerih ima vsaka različno, vendar enako veljavno obliko demokracije, ki so jo oblikovale zgodovina, kultura, okoliščine in sama EU, ki predstavlja obliko nadnacionalne demokracije, ki je edinstvena na svetu; ker ni samo enega modela ali načrta za demokracijo, ampak obstaja skupen dogovor o temeljnih elementih demokracije,

| D. | ker so ti elementi opredeljeni v dveh resolucijah Generalne skupščine ZN (17), |
| --- | --- |

D.

ker so ti elementi opredeljeni v dveh resolucijah Generalne skupščine ZN (17),

| E. | ker so človekove pravice neločljivo povezane z demokracijo in posamezniki lahko le v demokraciji v celoti uživajo človekove pravice in temeljne svoboščine; ker samo, če se spoštujejo človekove pravice, lahko obstaja demokracija, |
| --- | --- |

E.

ker so človekove pravice neločljivo povezane z demokracijo in posamezniki lahko le v demokraciji v celoti uživajo človekove pravice in temeljne svoboščine; ker samo, če se spoštujejo človekove pravice, lahko obstaja demokracija,

| F. | ker morajo prevladati načela pravne države, s katerimi se zagotavljajo enakost pred zakonom, spoštovanje pravic zasebne lastnine in odsotnost samovoljnega vmešavanja javnih organov tako v sodstvu kot v praksi, zato od javnih institucij zahteva, da svoja pooblastila izvajajo pregledno in odgovorno prek izvoljenih in javnih uradnikov z neodvisnim in nepristranskim sodstvom, |
| --- | --- |

F.

ker morajo prevladati načela pravne države, s katerimi se zagotavljajo enakost pred zakonom, spoštovanje pravic zasebne lastnine in odsotnost samovoljnega vmešavanja javnih organov tako v sodstvu kot v praksi, zato od javnih institucij zahteva, da svoja pooblastila izvajajo pregledno in odgovorno prek izvoljenih in javnih uradnikov z neodvisnim in nepristranskim sodstvom,

| G. | ker sta enakopravnost in nediskriminacija bistveni; in ker ima vsakdo pravico do uživanja vseh človekovih pravic brez diskriminacije na podlagi rase, spola, spolne usmerjenosti, jezika, religije, političnega ali drugega prepričanja, narodnostnega ali socialnega porekla, rojstva ali drugega statusa; ker bi morala demokracija zagotavljati pravico vseh, vključno s pravico oseb, ki pripadajo manjšinam, avtohtonemu prebivalstvu in drugim ranljivim skupinam; ker je možnost, da moški in ženske enakopravno sodelujejo v političnem življenju in odločanju, pogoj za resnično demokracijo, |
| --- | --- |

G.

ker sta enakopravnost in nediskriminacija bistveni; in ker ima vsakdo pravico do uživanja vseh človekovih pravic brez diskriminacije na podlagi rase, spola, spolne usmerjenosti, jezika, religije, političnega ali drugega prepričanja, narodnostnega ali socialnega porekla, rojstva ali drugega statusa; ker bi morala demokracija zagotavljati pravico vseh, vključno s pravico oseb, ki pripadajo manjšinam, avtohtonemu prebivalstvu in drugim ranljivim skupinam; ker je možnost, da moški in ženske enakopravno sodelujejo v političnem življenju in odločanju, pogoj za resnično demokracijo,

| H. | ker demokratično upravljanje med drugim zajema tudi varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dostop do sodišča, pomembno vlogo parlamentov in lokalnih oblasti pri sprejemanju odločitev ter pregledno vodenje javnih financ; ker je bistvena značilnost demokracije, da so voditelji in javni uradniki odgovorni državljanom; ker je v tem okviru bistven boj proti korupciji; in ker demokratično upravljanje vključuje tudi civilni nadzor nad sektorjem varnosti, |
| --- | --- |

H.

ker demokratično upravljanje med drugim zajema tudi varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, dostop do sodišča, pomembno vlogo parlamentov in lokalnih oblasti pri sprejemanju odločitev ter pregledno vodenje javnih financ; ker je bistvena značilnost demokracije, da so voditelji in javni uradniki odgovorni državljanom; ker je v tem okviru bistven boj proti korupciji; in ker demokratično upravljanje vključuje tudi civilni nadzor nad sektorjem varnosti,

| I. | ker imajo vsi državljani pravico redno voliti na svobodnih in poštenih volitvah ter kandidirati za javno funkcijo, |
| --- | --- |

I.

ker imajo vsi državljani pravico redno voliti na svobodnih in poštenih volitvah ter kandidirati za javno funkcijo,

| J. | ker svoboda mnenja in izražanja o političnih, družbenih in gospodarskih zadevah v širšem obsegu brez strahu pred državno kaznijo sodi med temeljne pravice, mednje pa sodi tudi možnost preiskovanja različnih virov informacij, |
| --- | --- |

J.

ker svoboda mnenja in izražanja o političnih, družbenih in gospodarskih zadevah v širšem obsegu brez strahu pred državno kaznijo sodi med temeljne pravice, mednje pa sodi tudi možnost preiskovanja različnih virov informacij,

| K. | ker meni, da imajo vsi državljani pravico do ustanavljanja neodvisnih združenj in organizacij, vključno z neodvisnimi političnimi strankami in interesnimi skupinami, |
| --- | --- |

K.

ker meni, da imajo vsi državljani pravico do ustanavljanja neodvisnih združenj in organizacij, vključno z neodvisnimi političnimi strankami in interesnimi skupinami,

| L. | ker so politične stranke in spekter političnih stališč, interesov ter regionalnih ali občinskih povezav, ki jih predstavljajo, izjemnega pomena; ker morajo politične stranke delovati brez vmešavanja vlade in izvršnih uradnikov; ker morajo imeti izvoljeni predstavniki ne glede na to, ali podpirajo vlado ali pa ji nasprotujejo, pooblastila in sredstva, da lahko razpravljajo o zakonodaji in nacionalnih proračunih in jih sprejemajo ter da od vlade zahtevajo odgovornost pri javnem upravljanju in uporabi sredstev; ker so močni parlamenti kot javni forum za miroljubna pogajanja o konkurenčnih zasnovah političnega in družbenega reda ter nacionalni zakonodajni organi, ki sprejemajo odločitve, bistveni za vključujočo demokracijo, |
| --- | --- |

L.

ker so politične stranke in spekter političnih stališč, interesov ter regionalnih ali občinskih povezav, ki jih predstavljajo, izjemnega pomena; ker morajo politične stranke delovati brez vmešavanja vlade in izvršnih uradnikov; ker morajo imeti izvoljeni predstavniki ne glede na to, ali podpirajo vlado ali pa ji nasprotujejo, pooblastila in sredstva, da lahko razpravljajo o zakonodaji in nacionalnih proračunih in jih sprejemajo ter da od vlade zahtevajo odgovornost pri javnem upravljanju in uporabi sredstev; ker so močni parlamenti kot javni forum za miroljubna pogajanja o konkurenčnih zasnovah političnega in družbenega reda ter nacionalni zakonodajni organi, ki sprejemajo odločitve, bistveni za vključujočo demokracijo,

| M. | ker so organizacije civilne družbe in nedržavni akterji pomemben gradnik dobro delujoče demokracije in imajo pomembno vlogo pri vzpostavljanju demokratične kulture, ki je globoko zakoreninjena v družbi; ker usmerjajo zahteve javnosti in zahtevajo, da javne oblasti prevzamejo odgovornost za svoja dejanja, |
| --- | --- |

M.

ker so organizacije civilne družbe in nedržavni akterji pomemben gradnik dobro delujoče demokracije in imajo pomembno vlogo pri vzpostavljanju demokratične kulture, ki je globoko zakoreninjena v družbi; ker usmerjajo zahteve javnosti in zahtevajo, da javne oblasti prevzamejo odgovornost za svoja dejanja,

| N. | ker so neodvisni in raznoliki mediji bistveni, saj zagotavljajo, da se izraža in javnosti posreduje široka paleta mnenj in stališč; in ker so prost dostop do informacij in komunikacij ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice, nujne za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju, |
| --- | --- |

N.

ker so neodvisni in raznoliki mediji bistveni, saj zagotavljajo, da se izraža in javnosti posreduje široka paleta mnenj in stališč; in ker so prost dostop do informacij in komunikacij ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice, nujne za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju,

| O. | ker je izobraževanje o demokratičnih vrednotah pomembno za ohranjanje demokracije, prav tako pomembno pa je tudi starosti primerno sodelovanje pri sprejemanju odločitev v izobraževalnih ustanovah, |
| --- | --- |

O.

ker je izobraževanje o demokratičnih vrednotah pomembno za ohranjanje demokracije, prav tako pomembno pa je tudi starosti primerno sodelovanje pri sprejemanju odločitev v izobraževalnih ustanovah,

| P. | ker morajo institucije EU te osrednje elemente demokracije uporabiti kot podporne gradnike, s katerimi bi na določenih področjih pomagali tretjim državam na njihovi poti k demokraciji, |
| --- | --- |

P.

ker morajo institucije EU te osrednje elemente demokracije uporabiti kot podporne gradnike, s katerimi bi na določenih področjih pomagali tretjim državam na njihovi poti k demokraciji,

| Q. | ker se ti elementi odražajo v sklepih Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU iz leta 2009 in 2010, |
| --- | --- |

Q.

ker se ti elementi odražajo v sklepih Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU iz leta 2009 in 2010,

| R. | ker bo pristop EU h Konvenciji za zaščito človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR) okrepil evropski sistem zaščite človekovih pravic in okrepil položaj EU glede na tretje države, |
| --- | --- |

R.

ker bo pristop EU h Konvenciji za zaščito človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR) okrepil evropski sistem zaščite človekovih pravic in okrepil položaj EU glede na tretje države,

| S. | ker je bistveno potrditi soodvisnost in vzajemno krepitev državljanskih, političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic ter da lahko le okrepitev vseh teh pravic prispeva k ustanovitvi resnične demokracije; ker je demokracija najboljše sredstvo za varovanje in zaščito človekovih pravic ter za omogočanje trajnostnega gospodarskega razvoja; ker sta dejavna udeležba civilne družbe in njen prispevek k procesu upravljanja bistvena, prepogosto pa se to zanemarja, |
| --- | --- |

S.

ker je bistveno potrditi soodvisnost in vzajemno krepitev državljanskih, političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic ter da lahko le okrepitev vseh teh pravic prispeva k ustanovitvi resnične demokracije; ker je demokracija najboljše sredstvo za varovanje in zaščito človekovih pravic ter za omogočanje trajnostnega gospodarskega razvoja; ker sta dejavna udeležba civilne družbe in njen prispevek k procesu upravljanja bistvena, prepogosto pa se to zanemarja,

| T. | ker je v svojem akcijskem načrtu za demokracijo Svet potrdil pripravljenost za večjo skladnost in učinkovitost svoje podpore, vendar je bil glede tega storjen omejen napredek, |
| --- | --- |

T.

ker je v svojem akcijskem načrtu za demokracijo Svet potrdil pripravljenost za večjo skladnost in učinkovitost svoje podpore, vendar je bil glede tega storjen omejen napredek,

| U. | ker ima Unija na voljo široko paleto instrumentov za podporo demokracije in človekovih pravic, kot so politični, gospodarski in trgovinski sporazumi ter partnerstva, ki vsebujejo klavzule o človekovih pravicah in demokraciji, posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (splošni sistem preferencialov +), politični dialogi, ukrepi skupne zunanje in varnostne politike, misije evropske varnostne in obrambne politike, posebni finančni instrumenti, projekti tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in misije za opazovanje; vendar je bistveno na podlagi standardne metodologije razviti usklajeno in k rezultatom usmerjeno politiko na področju človekovih pravic in demokracije, ki je prilagojena razmeram v vsaki državi in bo odpravila obstoječe neskladnosti in dvojna merila v zunanji politiki EU ter bo koristila demokratizaciji in se bo izognila uvedbi katerih koli novih neskladij in dvojnih meril, prav tako bo namenila posebno pozornost posebnim potrebam v občutljivih razmerah in razmerah po sporu ter bo spodbujala demokracijo, človekove pravice in razvoj kot med seboj povezane cilje, |
| --- | --- |

U.

ker ima Unija na voljo široko paleto instrumentov za podporo demokracije in človekovih pravic, kot so politični, gospodarski in trgovinski sporazumi ter partnerstva, ki vsebujejo klavzule o človekovih pravicah in demokraciji, posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (splošni sistem preferencialov +), politični dialogi, ukrepi skupne zunanje in varnostne politike, misije evropske varnostne in obrambne politike, posebni finančni instrumenti, projekti tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in misije za opazovanje; vendar je bistveno na podlagi standardne metodologije razviti usklajeno in k rezultatom usmerjeno politiko na področju človekovih pravic in demokracije, ki je prilagojena razmeram v vsaki državi in bo odpravila obstoječe neskladnosti in dvojna merila v zunanji politiki EU ter bo koristila demokratizaciji in se bo izognila uvedbi katerih koli novih neskladij in dvojnih meril, prav tako bo namenila posebno pozornost posebnim potrebam v občutljivih razmerah in razmerah po sporu ter bo spodbujala demokracijo, človekove pravice in razvoj kot med seboj povezane cilje,

| V. | ker mora EU, ko se odloča o podelitvi ali prekinitvi trgovinskih preferencialov, kot so GSP+, bolje upoštevati dejanske socialne, politične, gospodarske in strateške razmere države, |
| --- | --- |

V.

ker mora EU, ko se odloča o podelitvi ali prekinitvi trgovinskih preferencialov, kot so GSP+, bolje upoštevati dejanske socialne, politične, gospodarske in strateške razmere države,

| W. | ker mora EU okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje pravil in elementov, povezanih z demokracijo, z dejavnostmi v mednarodnih organizacijah ter še naprej spodbujati učinkovito izvajanje obvez in obveznosti, sprejetih v forumih, pri katerih sodeluje, |
| --- | --- |

W.

ker mora EU okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje pravil in elementov, povezanih z demokracijo, z dejavnostmi v mednarodnih organizacijah ter še naprej spodbujati učinkovito izvajanje obvez in obveznosti, sprejetih v forumih, pri katerih sodeluje,

| X. | ker še vedno obstajajo veliki izzivi glede spremljanja in izvajanja pravno zavezujočih klavzul o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih EU; ker je prekinitev mednarodnega sporazuma med Unijo in partnersko državo zaradi resnih kršitev človekovih pravic ali demokracije možnost, ki naj bi se jo uporabilo v določenih razmerah; ker kljub pogostim kršitvam klavzul o človekovih pravicah in demokraciji ter dejstvu, da nekatere tretje države zavez iz ustreznih mednarodnih sporazumov ne spoštujejo, so vlade teh držav le redko kaznovane in redko prevzamejo ustrezno odgovornost celo v primeru grobih kršitev človekovih pravic; ker dejstvo, da EU ne uporablja tega orodja na ustrezen način, spodkopava verodostojnost Unije kot močnega in odločnega akterja na mednarodnem prizorišču, |
| --- | --- |

X.

ker še vedno obstajajo veliki izzivi glede spremljanja in izvajanja pravno zavezujočih klavzul o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih EU; ker je prekinitev mednarodnega sporazuma med Unijo in partnersko državo zaradi resnih kršitev človekovih pravic ali demokracije možnost, ki naj bi se jo uporabilo v določenih razmerah; ker kljub pogostim kršitvam klavzul o človekovih pravicah in demokraciji ter dejstvu, da nekatere tretje države zavez iz ustreznih mednarodnih sporazumov ne spoštujejo, so vlade teh držav le redko kaznovane in redko prevzamejo ustrezno odgovornost celo v primeru grobih kršitev človekovih pravic; ker dejstvo, da EU ne uporablja tega orodja na ustrezen način, spodkopava verodostojnost Unije kot močnega in odločnega akterja na mednarodnem prizorišču,

| Y. | ker mora biti izbira sankcij pravična, pravilna in inteligentna, in ker prebivalci v nobenem primeru ne smejo biti prve žrtve teh sankcij, |
| --- | --- |

Y.

ker mora biti izbira sankcij pravična, pravilna in inteligentna, in ker prebivalci v nobenem primeru ne smejo biti prve žrtve teh sankcij,

| Z. | ker ima Unija na tem področju resnično politiko spodbujanja k reformam, vendar njen polni potencial ni izkoriščen iz političnih razlogov ter zlasti zaradi pomanjkanja soglasja v EU o pomenu spodbujanja demokracije in spoštovanja človekovih pravic v nasprotju z drugimi prednostnimi nalogami; ker načeloma ni strukturnih ali pravnih ovir za usklajeno uporabo zunanjih finančnih instrumentov v podporo demokratizaciji, |
| --- | --- |

Z.

ker ima Unija na tem področju resnično politiko spodbujanja k reformam, vendar njen polni potencial ni izkoriščen iz političnih razlogov ter zlasti zaradi pomanjkanja soglasja v EU o pomenu spodbujanja demokracije in spoštovanja človekovih pravic v nasprotju z drugimi prednostnimi nalogami; ker načeloma ni strukturnih ali pravnih ovir za usklajeno uporabo zunanjih finančnih instrumentov v podporo demokratizaciji,

| AA. | ker resolucija Generalne skupščine ZN št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 poziva h globalnemu moratoriju na izvajanje smrtne kazni; ker je smrtna kazen še vedno uporabljena kot metoda kaznovanja v številnih državah sveta, v nekaterih primerih tudi za mladoletnike, |
| --- | --- |

AA.

ker resolucija Generalne skupščine ZN št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 poziva h globalnemu moratoriju na izvajanje smrtne kazni; ker je smrtna kazen še vedno uporabljena kot metoda kaznovanja v številnih državah sveta, v nekaterih primerih tudi za mladoletnike,

| AB. | ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ključni element evropske politike zaradi svoje osredotočenosti na ukrepe, ki jih ni mogoče uresničiti z instrumenti za dvostransko sodelovanje, |
| --- | --- |

AB.

ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ključni element evropske politike zaradi svoje osredotočenosti na ukrepe, ki jih ni mogoče uresničiti z instrumenti za dvostransko sodelovanje,

| AC. | ker EIDHR omogoča financiranje misij EU za spremljanje volitev, ki so bistven instrument interakcije na področju utrditve demokracije, vendar je nadaljnje ukrepanje in izvajanje njihovih priporočil pogosto neuspešno, |
| --- | --- |

AC.

ker EIDHR omogoča financiranje misij EU za spremljanje volitev, ki so bistven instrument interakcije na področju utrditve demokracije, vendar je nadaljnje ukrepanje in izvajanje njihovih priporočil pogosto neuspešno,

| AD. | ker so te razmere posledica pomanjkanja politične volje vlad držav gostiteljic misij EU za spremljanje volitev, pa tudi nezmožnosti Evropske komisije in držav članic, da bi priporočila pospremile s posebnimi programi pomoči, zlasti za novo izvoljene parlamente, |
| --- | --- |

AD.

ker so te razmere posledica pomanjkanja politične volje vlad držav gostiteljic misij EU za spremljanje volitev, pa tudi nezmožnosti Evropske komisije in držav članic, da bi priporočila pospremile s posebnimi programi pomoči, zlasti za novo izvoljene parlamente,

| AE. | ker Evropski parlament še vedno ne razpolaga z dovolj natančnimi analizami, ki bi mu omogočile presoditi obseg podpore za demokracijo, ki jo nudi Unija skupaj z državami članicami; ker je to deloma rezultat preglednosti, dostopa do dokumentov in posvetovanj, ki jih Svet še vedno ni razrešil, |
| --- | --- |

AE.

ker Evropski parlament še vedno ne razpolaga z dovolj natančnimi analizami, ki bi mu omogočile presoditi obseg podpore za demokracijo, ki jo nudi Unija skupaj z državami članicami; ker je to deloma rezultat preglednosti, dostopa do dokumentov in posvetovanj, ki jih Svet še vedno ni razrešil,

| AF. | ker je uporaba načela popolnega izpolnjevanja pogojev edini način za doseganje ciljev resnične demokratizacije, resničnega spoštovanja človekovih pravic in resnično boljših gospodarskih možnosti za lokalno prebivalstvo; ker bi bilo treba načelo izpolnjevanja pogojev opredeliti skupaj z državami upravičenkami in se pri tem tesno posvetovati ne le z vladami, ampak tudi s civilno družbo, ob ustreznem upoštevanju resničnih potreb lokalnega prebivalstva, |
| --- | --- |

AF.

ker je uporaba načela popolnega izpolnjevanja pogojev edini način za doseganje ciljev resnične demokratizacije, resničnega spoštovanja človekovih pravic in resnično boljših gospodarskih možnosti za lokalno prebivalstvo; ker bi bilo treba načelo izpolnjevanja pogojev opredeliti skupaj z državami upravičenkami in se pri tem tesno posvetovati ne le z vladami, ampak tudi s civilno družbo, ob ustreznem upoštevanju resničnih potreb lokalnega prebivalstva,

| AG. | ker so politične stranke ter svobodno in pošteno izvoljeni parlamenti bistveni za vsako demokracijo in demokratičen proces ter ker podpora za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in njegova uporaba še nista skladni s pomembnostjo teh akterjev v preteklosti, |
| --- | --- |

AG.

ker so politične stranke ter svobodno in pošteno izvoljeni parlamenti bistveni za vsako demokracijo in demokratičen proces ter ker podpora za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in njegova uporaba še nista skladni s pomembnostjo teh akterjev v preteklosti,

| AH. | ker je delo Agencije OZN za ženske bistveno za podpiranje žensk pri njihovem prispevanju k procesu demokratizacije in sodelovanju v njem, |
| --- | --- |

AH.

ker je delo Agencije OZN za ženske bistveno za podpiranje žensk pri njihovem prispevanju k procesu demokratizacije in sodelovanju v njem,

| AI. | ker med institucijami EU obstaja splošno soglasje glede večrazsežnosti, zapletenosti in dolgoročnosti demokracije, vendar Komisija in države članice pri načrtovanju in izvajanju ukrepov za podporo demokraciji niso upoštevale celotnega volilnega cikla, |
| --- | --- |

AI.

ker med institucijami EU obstaja splošno soglasje glede večrazsežnosti, zapletenosti in dolgoročnosti demokracije, vendar Komisija in države članice pri načrtovanju in izvajanju ukrepov za podporo demokraciji niso upoštevale celotnega volilnega cikla,

| AJ. | ker so v državah, v katerih poteka demokratizacija, zlasti ženske in otroci v večji nevarnosti, da zapadejo v trgovino z ljudmi, tudi za namene prostitucije, |
| --- | --- |

AJ.

ker so v državah, v katerih poteka demokratizacija, zlasti ženske in otroci v večji nevarnosti, da zapadejo v trgovino z ljudmi, tudi za namene prostitucije,

Nujna sprememba paradigme

| 1. | meni, da so temelji za uravnotežena strukturna partnerstva med tretjimi državami in EU možni le z demokracijami, ki temeljijo na pravni državi, tudi ob upoštevanju potreb in interesov obeh strani in zadevnega prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

meni, da so temelji za uravnotežena strukturna partnerstva med tretjimi državami in EU možni le z demokracijami, ki temeljijo na pravni državi, tudi ob upoštevanju potreb in interesov obeh strani in zadevnega prebivalstva;

| 2. | poudarja, da partnerstvo, ki temelji na dialogu in posvetovanju, krepi lastno odgovornost do procesov izgradnje demokracije in elementov demokratičnega upravljanja; poziva vse institucije EU, naj si bolj prizadevajo, da bi te dialoge uporabile na skladnejši, celovitejši in bolj usklajen način; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da partnerstvo, ki temelji na dialogu in posvetovanju, krepi lastno odgovornost do procesov izgradnje demokracije in elementov demokratičnega upravljanja; poziva vse institucije EU, naj si bolj prizadevajo, da bi te dialoge uporabile na skladnejši, celovitejši in bolj usklajen način;

| 3. | meni, da se vloga EU kot "mehke sile" v mednarodnem sistemu lahko utrdi le, če varstvo človekovih pravic pomeni resnično prednostno nalogo EU v njeni politiki do tretjih držav; |
| --- | --- |

3.

meni, da se vloga EU kot "mehke sile" v mednarodnem sistemu lahko utrdi le, če varstvo človekovih pravic pomeni resnično prednostno nalogo EU v njeni politiki do tretjih držav;

| 4. | poudarja, da je bistvenega pomena, če naj ima EU verodostojno in dosledno zunanjo politiko ter podpira razvoj demokracije, da se vedno izvaja zgledna politika spoštovanja človekovih pravic in demokracije v EU in v njenih državah članicah zdaj in v prihodnje; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je bistvenega pomena, če naj ima EU verodostojno in dosledno zunanjo politiko ter podpira razvoj demokracije, da se vedno izvaja zgledna politika spoštovanja človekovih pravic in demokracije v EU in v njenih državah članicah zdaj in v prihodnje;

| 5. | meni, da boj proti revščini in odstranjevanje ovir za razvoj držav lahko odločilno prispevata k demokratičnim procesom; |
| --- | --- |

5.

meni, da boj proti revščini in odstranjevanje ovir za razvoj držav lahko odločilno prispevata k demokratičnim procesom;

| 6. | ugotavlja, da so dogodki v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu opozorili na to, da ima zgolj osredotočanje na varnost in stabilnost, predvsem na boj proti nezakonitim migracijam, svoje meje, saj ni zmanjšalo revščine in družbene nepravičnosti; poudarja, da je "varnost proti demokraciji" neprava dilema, saj v družbi brez demokratične in odgovorne vlade ne more biti človekove varnosti; meni, da je v teh državah prišlo do določenega gospodarskega razvoja, vseeno pa njegove koristi niso pravično porazdeljene; zato meni, da mora postati vprašanje socialne pravičnosti in boja proti neenakostim bistveni cilj zunanje politike Unije, saj je nujen dejavnik izgradnje mirne, uspešne in demokratične družbe; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so dogodki v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu opozorili na to, da ima zgolj osredotočanje na varnost in stabilnost, predvsem na boj proti nezakonitim migracijam, svoje meje, saj ni zmanjšalo revščine in družbene nepravičnosti; poudarja, da je "varnost proti demokraciji" neprava dilema, saj v družbi brez demokratične in odgovorne vlade ne more biti človekove varnosti; meni, da je v teh državah prišlo do določenega gospodarskega razvoja, vseeno pa njegove koristi niso pravično porazdeljene; zato meni, da mora postati vprašanje socialne pravičnosti in boja proti neenakostim bistveni cilj zunanje politike Unije, saj je nujen dejavnik izgradnje mirne, uspešne in demokratične družbe;

| 7. | poudarja potrebo po paradigmi, ki bo temeljila na resničnem utrjevanju demokracije na podlagi lastnega trajnega in celovitega razvoja, ki koristi prebivalstvu in spoštuje pravno državo ter temeljne človekove pravice in svoboščine; meni, da mora EU spremljati oblikovanje okolja, ugodnega za razvoj demokratične družbe; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po paradigmi, ki bo temeljila na resničnem utrjevanju demokracije na podlagi lastnega trajnega in celovitega razvoja, ki koristi prebivalstvu in spoštuje pravno državo ter temeljne človekove pravice in svoboščine; meni, da mora EU spremljati oblikovanje okolja, ugodnega za razvoj demokratične družbe;

| 8. | poudarja, da demokracija kot sistem vladanja zagotavlja mehanizme za razporejanje politične moči in obvladovanje sporov, ki so bistveni za stabilne in mirne družbe; vendar ugotavlja, da demokracije ne smejo umetno vsiliti tuji dejavniki, ampak mora izhajati od znotraj; meni, da ima lahko EU skupaj z mednarodno skupnostjo dejavno vlogo pri podpiranju procesov utrjevanja demokracije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da demokracija kot sistem vladanja zagotavlja mehanizme za razporejanje politične moči in obvladovanje sporov, ki so bistveni za stabilne in mirne družbe; vendar ugotavlja, da demokracije ne smejo umetno vsiliti tuji dejavniki, ampak mora izhajati od znotraj; meni, da ima lahko EU skupaj z mednarodno skupnostjo dejavno vlogo pri podpiranju procesov utrjevanja demokracije;

| 9. | meni, da mora uspešen proces demokratizacije nujno obravnavati družbeni in gospodarski razvoj države, da bi se izpolnile temeljne pravice prebivalcev, kot je pravica do izobraževanja, zdravja in zaposlitve; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora uspešen proces demokratizacije nujno obravnavati družbeni in gospodarski razvoj države, da bi se izpolnile temeljne pravice prebivalcev, kot je pravica do izobraževanja, zdravja in zaposlitve;

| 10. | meni, da bi morali izkušnje demokratične tranzicije po propadu komunističnih diktatorskih režimov v srednji in vzhodni Evropi deliti z novimi demokratičnimi silami v severni Afriki in na širšem Bližnjem vzhodu; spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavneje sodelujeta pri tekočem procesu demokratizacije v tej pomembni sosedski regiji; spodbuja evropske stranke, naj razvijejo programe za sodelovanje med strankami z novimi partnerji v vseh sosednjih regijah; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morali izkušnje demokratične tranzicije po propadu komunističnih diktatorskih režimov v srednji in vzhodni Evropi deliti z novimi demokratičnimi silami v severni Afriki in na širšem Bližnjem vzhodu; spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavneje sodelujeta pri tekočem procesu demokratizacije v tej pomembni sosedski regiji; spodbuja evropske stranke, naj razvijejo programe za sodelovanje med strankami z novimi partnerji v vseh sosednjih regijah;

| 11. | poudarja, da mora biti prednostna naloga odslej ta, da se obstoječi instrumenti in spodbude Unije, združeni v strategijah, prikrojenih razmeram v vsaki državi, uporabljajo še konkretneje in bolj energično ter se odpravijo neskladja in dvojna merila pri njihovem izvajanju, kar škoduje dojemanju Evrope in njeni zmožnosti izvajanja odločne in skladne zunanje politike; poudarja, da je za takšen pristop potrebna resnična sprememba politike, v okviru katere bodo demokracija, pravna država in človekove pravice postale temelj zunanje politike Unije, pri čemer ni dovolj, da se jih preoblikuje v politične cilje, temveč morajo tudi postati del njenega delovanja in strukture; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora biti prednostna naloga odslej ta, da se obstoječi instrumenti in spodbude Unije, združeni v strategijah, prikrojenih razmeram v vsaki državi, uporabljajo še konkretneje in bolj energično ter se odpravijo neskladja in dvojna merila pri njihovem izvajanju, kar škoduje dojemanju Evrope in njeni zmožnosti izvajanja odločne in skladne zunanje politike; poudarja, da je za takšen pristop potrebna resnična sprememba politike, v okviru katere bodo demokracija, pravna država in človekove pravice postale temelj zunanje politike Unije, pri čemer ni dovolj, da se jih preoblikuje v politične cilje, temveč morajo tudi postati del njenega delovanja in strukture;

| 12. | poziva, da se mednarodni sporazumi, strateški dokumenti po posameznih državah, akcijski načrti, programi splošnega sistem preferencialov+ in vsi drugi pogodbeni odnosi med Unijo in tretjimi državami okrepijo z natančnejšo opredelitvijo klavzul o človekovih pravicah, demokraciji in pravici domorodnih ljudstev do predhodnega posvetovanja, dobrega upravljanja, posebnih mehanizmov v primeru nespoštovanja (vsaj na temelju klavzul iz sporazuma iz Cotonouja), zavez, ki so povezane s posebnimi, izmerljivimi, dosegljivimi in časovno opredeljenimi merili za oceno doseženega napredka, ter z natančnim časovnim razporedom izvajanja; obžaluje, da si EU kljub klavzulam o človekovih pravicah v sporazumu iz Cotonouja velikokrat zatiska oči pred neprestanimi in sistematičnimi kršitvami človekovih pravic nekaterih vlad partneric tega sporazuma, in nadaljuje svoje odnose brez sprememb; poziva Komisijo, naj sprejme dosledne politike za odvračanje od kršitev človekovih pravic, na primer z zmanjšanjem finančnih sredstev za vlade, ki ne spoštujejo demokracije in človekovih pravic, s čimer jim bo ukinjena proračunska podpora, hkrati pa se bodo povečala finančna sredstva za okrepitev civilne družbe mimo teh vlad; |
| --- | --- |

12.

poziva, da se mednarodni sporazumi, strateški dokumenti po posameznih državah, akcijski načrti, programi splošnega sistem preferencialov+ in vsi drugi pogodbeni odnosi med Unijo in tretjimi državami okrepijo z natančnejšo opredelitvijo klavzul o človekovih pravicah, demokraciji in pravici domorodnih ljudstev do predhodnega posvetovanja, dobrega upravljanja, posebnih mehanizmov v primeru nespoštovanja (vsaj na temelju klavzul iz sporazuma iz Cotonouja), zavez, ki so povezane s posebnimi, izmerljivimi, dosegljivimi in časovno opredeljenimi merili za oceno doseženega napredka, ter z natančnim časovnim razporedom izvajanja; obžaluje, da si EU kljub klavzulam o človekovih pravicah v sporazumu iz Cotonouja velikokrat zatiska oči pred neprestanimi in sistematičnimi kršitvami človekovih pravic nekaterih vlad partneric tega sporazuma, in nadaljuje svoje odnose brez sprememb; poziva Komisijo, naj sprejme dosledne politike za odvračanje od kršitev človekovih pravic, na primer z zmanjšanjem finančnih sredstev za vlade, ki ne spoštujejo demokracije in človekovih pravic, s čimer jim bo ukinjena proračunska podpora, hkrati pa se bodo povečala finančna sredstva za okrepitev civilne družbe mimo teh vlad;

| 13. | opozarja, da bi morali biti cilji skupne trgovinske politike popolnoma usklajeni s splošnimi cilji EU; ker se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, in ker mora v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji prispevati zlasti k trajnostnemu razvoju, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da bi morali biti cilji skupne trgovinske politike popolnoma usklajeni s splošnimi cilji EU; ker se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, in ker mora v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji prispevati zlasti k trajnostnemu razvoju, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic;

| 14. | poudarja pomen neprestanega spremljanja izvajanja sporazumov in glede tega poziva k izvajanju študij vpliva na človekove pravice in demokracijo, poleg študij o trajnostnem razvoju, da bi zagotovila stalno ocenjevanje sporazumov; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen neprestanega spremljanja izvajanja sporazumov in glede tega poziva k izvajanju študij vpliva na človekove pravice in demokracijo, poleg študij o trajnostnem razvoju, da bi zagotovila stalno ocenjevanje sporazumov;

| 15. | meni, da se demokratična načela in vrednote lahko še dodatno okrepijo s spodbujanjem ratifikacije rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, z dajanjem prednosti regijam, ki niso zadosti zastopane, da bi okrepili njegovo univerzalno naravo in boj proti nekaznovanosti, genocidu, vojnim zločinom in zločinom proti človeštvu; |
| --- | --- |

15.

meni, da se demokratična načela in vrednote lahko še dodatno okrepijo s spodbujanjem ratifikacije rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, z dajanjem prednosti regijam, ki niso zadosti zastopane, da bi okrepili njegovo univerzalno naravo in boj proti nekaznovanosti, genocidu, vojnim zločinom in zločinom proti človeštvu;

| 16. | obžaluje, da Komisija zelo redko uporablja mehanizme, ki omogočajo preklic preferencialov, ki so bili dodeljeni v okviru splošnega sistema preferencialov +, v primeru kršenja z njim povezanih konvencij; obsoja stališče Komisije, ki kljub skladnim poročilom mnogih mednarodnih organizacij, zavrača začetek preiskav v več državah upravičenkah do splošnega sistema preferencialov +, za katere se sumi, da ne spoštujejo konvencij, katerih podpisnice so; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da Komisija zelo redko uporablja mehanizme, ki omogočajo preklic preferencialov, ki so bili dodeljeni v okviru splošnega sistema preferencialov +, v primeru kršenja z njim povezanih konvencij; obsoja stališče Komisije, ki kljub skladnim poročilom mnogih mednarodnih organizacij, zavrača začetek preiskav v več državah upravičenkah do splošnega sistema preferencialov +, za katere se sumi, da ne spoštujejo konvencij, katerih podpisnice so;

| 17. | opozarja na odločno stališče Parlamenta v prid dejstvu, da se v vse prostotrgovinske sporazume vključijo pravno zavezujoče klavzule na socialnem in okoljskem področju ter na področju spoštovanja človekovih pravic, pri čemer bo minimalna osnova seznam konvencij, vsebovanih v Uredbi o splošnem sistemu preferencialov+; |
| --- | --- |

17.

opozarja na odločno stališče Parlamenta v prid dejstvu, da se v vse prostotrgovinske sporazume vključijo pravno zavezujoče klavzule na socialnem in okoljskem področju ter na področju spoštovanja človekovih pravic, pri čemer bo minimalna osnova seznam konvencij, vsebovanih v Uredbi o splošnem sistemu preferencialov+;

| 18. | ponovno poudarja, da mora Evropski parlament strožje nadzorovati te vidike; zato zahteva, naj Svet in Komisija omogočita, da Evropski parlament sodeluje v vseh fazah pogajanj, ki so povezane s sprejemanjem, izvajanjem in prekinitvijo mednarodnih sporazumov s tretjimi državami, zlasti pri opredelitvi pogajalskih pooblastil pri novih sporazumih, še posebej na področju spodbujanja človekovih pravic, v dialogu s pridružitvenim svetom ali drugimi ustreznimi političnimi organi za upravljanje sporazuma, pri izvajanju zavez o demokraciji in v postopku odločanja o posvetovanju ali prekinitvi sporazuma; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja, da mora Evropski parlament strožje nadzorovati te vidike; zato zahteva, naj Svet in Komisija omogočita, da Evropski parlament sodeluje v vseh fazah pogajanj, ki so povezane s sprejemanjem, izvajanjem in prekinitvijo mednarodnih sporazumov s tretjimi državami, zlasti pri opredelitvi pogajalskih pooblastil pri novih sporazumih, še posebej na področju spodbujanja človekovih pravic, v dialogu s pridružitvenim svetom ali drugimi ustreznimi političnimi organi za upravljanje sporazuma, pri izvajanju zavez o demokraciji in v postopku odločanja o posvetovanju ali prekinitvi sporazuma;

| 19. | meni, da se je treba naučiti iz preteklih izkušenj glede procesov odločanja pri izboljšanju odnosov s partnerskimi državami; poudarja, da se lahko napredni status podeli le, če se v partnerskih državah jasno upoštevajo zahteve glede človekovih pravic in demokracije; ponovno poziva k jasnemu posvetovalnemu mehanizmu, ki bo jamčil, da bo Parlament v celoti obveščen pri vseh fazah pogajanj; |
| --- | --- |

19.

meni, da se je treba naučiti iz preteklih izkušenj glede procesov odločanja pri izboljšanju odnosov s partnerskimi državami; poudarja, da se lahko napredni status podeli le, če se v partnerskih državah jasno upoštevajo zahteve glede človekovih pravic in demokracije; ponovno poziva k jasnemu posvetovalnemu mehanizmu, ki bo jamčil, da bo Parlament v celoti obveščen pri vseh fazah pogajanj;

| 20. | ocenjuje, da spremljanje razmer človekovih pravic v posamezni državi svojo legitimnost črpa predvsem iz okvira ZN, in ponavlja, da potrebujemo skupno stališče evropskih držav v vseh organih ZN; vseeno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravljata redna in izčrpna poročila o tem, kako tretje države izvajajo zaveze glede demokracije in človekovih pravic, ki so specifično vključene v sporazume z Unijo; |
| --- | --- |

20.

ocenjuje, da spremljanje razmer človekovih pravic v posamezni državi svojo legitimnost črpa predvsem iz okvira ZN, in ponavlja, da potrebujemo skupno stališče evropskih držav v vseh organih ZN; vseeno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravljata redna in izčrpna poročila o tem, kako tretje države izvajajo zaveze glede demokracije in človekovih pravic, ki so specifično vključene v sporazume z Unijo;

| 21. | ponovno potrjuje neprestano podporo EU delu visokega komisarja ZN za človekove pravice, Agencije ZN za ženske in Unicefa; odločno poziva Svet, Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s svetom za človekove pravice; |
| --- | --- |

21.

ponovno potrjuje neprestano podporo EU delu visokega komisarja ZN za človekove pravice, Agencije ZN za ženske in Unicefa; odločno poziva Svet, Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s svetom za človekove pravice;

| 22. | prav tako poziva EU, naj na tako občutljivem področju, kot je demokratizacija, kot temelj za svoje strategije določi natančno analizo obsega reform v tretjih državah in politične volje voditeljev za sodelovanje v takšnem procesu ter naj opredeli morebitne ovire, da se določijo najprimernejše strategije; meni, da mora ta proces opredelitve temeljiti na redni izmenjavi mnenj z vsemi demokratičnimi silami v državi, da se zagotovi, da bo temeljil na vzajemnem zaupanju in znanju; |
| --- | --- |

22.

prav tako poziva EU, naj na tako občutljivem področju, kot je demokratizacija, kot temelj za svoje strategije določi natančno analizo obsega reform v tretjih državah in politične volje voditeljev za sodelovanje v takšnem procesu ter naj opredeli morebitne ovire, da se določijo najprimernejše strategije; meni, da mora ta proces opredelitve temeljiti na redni izmenjavi mnenj z vsemi demokratičnimi silami v državi, da se zagotovi, da bo temeljil na vzajemnem zaupanju in znanju;

| 23. | ugotavlja, da evropska pomoč, ki se kot proračunska podpora steka v avtoritarne države, ne zagotavlja vedno demokratičnega razvoja ter da se moramo pri oceni učinkovitosti pomoči osredotočiti na rezultate in ne na vložek; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da evropska pomoč, ki se kot proračunska podpora steka v avtoritarne države, ne zagotavlja vedno demokratičnega razvoja ter da se moramo pri oceni učinkovitosti pomoči osredotočiti na rezultate in ne na vložek;

| 24. | priporoča, naj Unija v primeru najtežavnejših partnerstev ne osami zadevnih držav, temveč z njimi vzdržuje odnose na podlagi ustrezne in učinkovite pogojenosti, katere namen je resnično spodbujanje demokratičnih reform ter spoštovanja pravil dobrega upravljanja in človekovih pravic, pri čemer naj Unija tudi preveri, ali takšno sodelovanje prinaša resnične koristi prebivalstvu; podpira pristop, da „več prinaša več“ iz sporočila Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja; meni, da Unija v zameno ne bi smela oklevati pri prerazporejanju sredstev, ki so bila predhodno namenjena državam, katerih vlade ne izpolnjujejo sprejetih obveznosti glede demokratičnega upravljanja, državam, ki so dosegle večji napredek pri izpolnjevanju obveznosti, sprejetih v okviru evro-sredozemskega partnerstva in vzhodnega partnerstva, ter poziva, naj se več pozornosti nameni spodbujanju demokracije v partnerskih in sosedskih politikah; |
| --- | --- |

24.

priporoča, naj Unija v primeru najtežavnejših partnerstev ne osami zadevnih držav, temveč z njimi vzdržuje odnose na podlagi ustrezne in učinkovite pogojenosti, katere namen je resnično spodbujanje demokratičnih reform ter spoštovanja pravil dobrega upravljanja in človekovih pravic, pri čemer naj Unija tudi preveri, ali takšno sodelovanje prinaša resnične koristi prebivalstvu; podpira pristop, da „več prinaša več“ iz sporočila Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja; meni, da Unija v zameno ne bi smela oklevati pri prerazporejanju sredstev, ki so bila predhodno namenjena državam, katerih vlade ne izpolnjujejo sprejetih obveznosti glede demokratičnega upravljanja, državam, ki so dosegle večji napredek pri izpolnjevanju obveznosti, sprejetih v okviru evro-sredozemskega partnerstva in vzhodnega partnerstva, ter poziva, naj se več pozornosti nameni spodbujanju demokracije v partnerskih in sosedskih politikah;

| 25. | poziva Unijo, naj ne omahuje pri uveljavljanju ustreznih, sorazmernih in razumnih sankcij proti glavnim organom režimov (pri čemer naj zagotovi podporo prebivalstvu in poveča neposredno pomoč za okrepitev civilne družbe) v državah, ki ne izpolnjujejo sprejetih obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami, dobrim upravljanjem in demokratizacijo, pri tem pa naj pred sprejetjem kakršnega koli ukrepa ustrezno preuči, kakšen vpliv bodo te sankcije imele na prebivalstvo držav upravičenk; poudarja, da mora sodelovanje s tretjimi državami temeljiti na načelu enakovrednega in vzajemnega spoštovanja med državami; poziva k oblikovanju omrežja finančne podpore pod okriljem Evro-sredozemske banke, da se spodbudijo tehnične pobude in pobude za razvoj podjetništva; |
| --- | --- |

25.

poziva Unijo, naj ne omahuje pri uveljavljanju ustreznih, sorazmernih in razumnih sankcij proti glavnim organom režimov (pri čemer naj zagotovi podporo prebivalstvu in poveča neposredno pomoč za okrepitev civilne družbe) v državah, ki ne izpolnjujejo sprejetih obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami, dobrim upravljanjem in demokratizacijo, pri tem pa naj pred sprejetjem kakršnega koli ukrepa ustrezno preuči, kakšen vpliv bodo te sankcije imele na prebivalstvo držav upravičenk; poudarja, da mora sodelovanje s tretjimi državami temeljiti na načelu enakovrednega in vzajemnega spoštovanja med državami; poziva k oblikovanju omrežja finančne podpore pod okriljem Evro-sredozemske banke, da se spodbudijo tehnične pobude in pobude za razvoj podjetništva;

| 26. | vendar poudarja, da ta pristop skupaj s prihodnjo revidirano evropsko sosedsko politiko pomeni, da je lahko raznolik pristop dragocen in verodostojen instrument le, če od vseh partnerskih držav evropske sosedske politike zahteva enake cilje na področju človekovih pravic; poudarja, da bi EU ponovno zgubila svojo verodostojnost, če bi razlikovala med minimalnimi standardi, ki jih morajo spoštovati najbolj problematične države, in bolj velikopoteznimi standardi za najbolj napredne države; |
| --- | --- |

26.

vendar poudarja, da ta pristop skupaj s prihodnjo revidirano evropsko sosedsko politiko pomeni, da je lahko raznolik pristop dragocen in verodostojen instrument le, če od vseh partnerskih držav evropske sosedske politike zahteva enake cilje na področju človekovih pravic; poudarja, da bi EU ponovno zgubila svojo verodostojnost, če bi razlikovala med minimalnimi standardi, ki jih morajo spoštovati najbolj problematične države, in bolj velikopoteznimi standardi za najbolj napredne države;

| 27. | poziva Svet in ESZD, naj vključita uporabo razumnih sankcij in groženj o teh sankcijah kot instrument politike EU o človekovih pravicah v povezavi z najbolj zatiralnimi režimi; je prepričan, da so selektivni kazenski ukrepi, kot so zamrznitev premoženja in prepoved potovanja pri uglednih posameznikih, lahko in bi morali biti izvedeni na način, ki ne ovira nadaljnjega diplomatskega sodelovanja, dvostranske trgovine, zagotavljanja pomoči EU in medsebojnih stikov; vendar ponavlja, da je za učinkovito odvračanje od kršitev človekovih pravic treba ciljne sankcije uporabljati sistematično, dosledno in z najširšim možnim mednarodnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet in ESZD, naj vključita uporabo razumnih sankcij in groženj o teh sankcijah kot instrument politike EU o človekovih pravicah v povezavi z najbolj zatiralnimi režimi; je prepričan, da so selektivni kazenski ukrepi, kot so zamrznitev premoženja in prepoved potovanja pri uglednih posameznikih, lahko in bi morali biti izvedeni na način, ki ne ovira nadaljnjega diplomatskega sodelovanja, dvostranske trgovine, zagotavljanja pomoči EU in medsebojnih stikov; vendar ponavlja, da je za učinkovito odvračanje od kršitev človekovih pravic treba ciljne sankcije uporabljati sistematično, dosledno in z najširšim možnim mednarodnim sodelovanjem;

| 28. | poziva EU in države članice, naj po potrebi izvajajo pritisk na vlade držav, ki so poznane po svojem slabem spoštovanju človekovih pravic, da bi izboljšale razmere glede njihovega spoštovanja v teh državah in tako pospešile proces demokratizacije; |
| --- | --- |

28.

poziva EU in države članice, naj po potrebi izvajajo pritisk na vlade držav, ki so poznane po svojem slabem spoštovanju človekovih pravic, da bi izboljšale razmere glede njihovega spoštovanja v teh državah in tako pospešile proces demokratizacije;

| 29. | bi pozdravil ustanovitev foruma, ki bo združeval nacionalne parlamente in Evropski parlament, da se bodo tako obravnavala vprašanja zunanje politike, zlasti glede občutljivih vprašanj kot so človekove pravice in demokracija; |
| --- | --- |

29.

bi pozdravil ustanovitev foruma, ki bo združeval nacionalne parlamente in Evropski parlament, da se bodo tako obravnavala vprašanja zunanje politike, zlasti glede občutljivih vprašanj kot so človekove pravice in demokracija;

Poglobljena politična razsežnost

| 30. | meni, da je potreben globalen in dosleden pristop, ki temelji na ciljno usmerjenih strategijah v zvezi z razvojem, človekovimi pravicami, dobrim upravljanjem, socialnim vključevanjem, spodbujanjem žensk in manjšin ter verski strpnosti kot dodaten instrument zunanje politike EU, ter da je to bistveno sredstvo za uskladitev obeh pristopov za spodbujanje demokracije, zlasti razvojnega pristopa, ki je osredotočen na družbeno-gospodarski napredek za vse, na rast v korist revnim in na politični pristop, ki podpira politični pluralizem, parlamentarno demokracijo in spoštovanje pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter se zavzema za delujočo civilno družbo; poudarja, da mora takšna podpora politični razsežnosti v tretjih državah omogočati pluralistično izgradnjo zmogljivosti – zlasti v zvezi z neodvisnostjo in poštenostjo sodstva ter mehanizmi dobrega upravljanja, vključno z bojem proti korupciji – ter institucionalno podporo brez vmešavanja; poudarja dodano vrednost, ki jo imajo nekdanji poslanci Evropskega parlamenta pri ukrepih EU za spodbujanje demokratizacije; |
| --- | --- |

30.

meni, da je potreben globalen in dosleden pristop, ki temelji na ciljno usmerjenih strategijah v zvezi z razvojem, človekovimi pravicami, dobrim upravljanjem, socialnim vključevanjem, spodbujanjem žensk in manjšin ter verski strpnosti kot dodaten instrument zunanje politike EU, ter da je to bistveno sredstvo za uskladitev obeh pristopov za spodbujanje demokracije, zlasti razvojnega pristopa, ki je osredotočen na družbeno-gospodarski napredek za vse, na rast v korist revnim in na politični pristop, ki podpira politični pluralizem, parlamentarno demokracijo in spoštovanje pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter se zavzema za delujočo civilno družbo; poudarja, da mora takšna podpora politični razsežnosti v tretjih državah omogočati pluralistično izgradnjo zmogljivosti – zlasti v zvezi z neodvisnostjo in poštenostjo sodstva ter mehanizmi dobrega upravljanja, vključno z bojem proti korupciji – ter institucionalno podporo brez vmešavanja; poudarja dodano vrednost, ki jo imajo nekdanji poslanci Evropskega parlamenta pri ukrepih EU za spodbujanje demokratizacije;

| 31. | zahteva izboljšave pri integraciji človekovih pravic, demokracije, demokratičnega upravljanja in načel pravne države v vse zunanje odnose EU v skladu s sedanjimi in novimi obveznostmi, tako z institucionalnega vidika kot v politiki in zemljepisnih/tematskih instrumentih; |
| --- | --- |

31.

zahteva izboljšave pri integraciji človekovih pravic, demokracije, demokratičnega upravljanja in načel pravne države v vse zunanje odnose EU v skladu s sedanjimi in novimi obveznostmi, tako z institucionalnega vidika kot v politiki in zemljepisnih/tematskih instrumentih;

| 32. | poziva EU in države članice, naj še naprej ohranjajo nepolitično naravo humanitarne pomoči, ki se zagotavlja med izvajanjem procesa demokratizacije; |
| --- | --- |

32.

poziva EU in države članice, naj še naprej ohranjajo nepolitično naravo humanitarne pomoči, ki se zagotavlja med izvajanjem procesa demokratizacije;

| 33. | priznava, da si Unija prizadeva in podpira nekatere skupine akterjev, ki si prizadevajo za demokratične reforme, med njimi zagovornike človekovih pravic in neodvisne medije; poudarja, da je treba okrepiti politični pluralizem glede spodbujanja demokratičnega prehoda; poziva k sistematični podpori svobodno in pošteno novoizvoljenih parlamentov, predvsem v državah, ki so v procesu tranzicije ali v katerih je EU napotila misije za spremljanje volitev; meni, da takšna podpora ne bi smela biti samodejno financirana le z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, ampak tudi z geografskimi instrumenti; |
| --- | --- |

33.

priznava, da si Unija prizadeva in podpira nekatere skupine akterjev, ki si prizadevajo za demokratične reforme, med njimi zagovornike človekovih pravic in neodvisne medije; poudarja, da je treba okrepiti politični pluralizem glede spodbujanja demokratičnega prehoda; poziva k sistematični podpori svobodno in pošteno novoizvoljenih parlamentov, predvsem v državah, ki so v procesu tranzicije ali v katerih je EU napotila misije za spremljanje volitev; meni, da takšna podpora ne bi smela biti samodejno financirana le z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, ampak tudi z geografskimi instrumenti;

| 34. | pozdravlja odločitev Komisije in visoke predstavnice o podpori ustanovitve Evropske ustanove za demokracijo, prožnega in strokovnega instrumenta, ki bi pomagal političnim akterjem pri prizadevanju za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in v državah v prehodu, zlasti v vzhodni in južni soseščini EU; poudarja, da prihodnja Evropska ustanova za demokracijo dopolnjuje evropski instrument za demokracijo in druge že obstoječe instrumente za demokratizacijo ter zunanje finančne instrumente, glede njihovih ciljev ter finančnih in upravljavskih značilnosti; podpira idejo o decentraliziranem lastništvu politike EU v podporo demokraciji s povezovanjem akterjev demokracije EU z njihovimi kolegi v ciljnih državah; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in prihodnje poljsko predsedstvo, naj predstavijo jasno razmejitev pristojnosti prihodnje Evropske ustanove za demokracijo v razmerju do teh instrumentov in okvirov; vztraja, da mora imeti Evropski parlament pravico do nadzora in sodelovanja v procesu ustanovitve Evropske ustanove za demokracijo ter pri njenem delovanju, pri opredelitvi letnih ciljev, prednostnih nalog, pričakovanih rezultatov in dodeljenih finančnih sredstev na splošno ter pri izvajanju in spremljanju dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja odločitev Komisije in visoke predstavnice o podpori ustanovitve Evropske ustanove za demokracijo, prožnega in strokovnega instrumenta, ki bi pomagal političnim akterjem pri prizadevanju za demokratične spremembe v nedemokratičnih državah in v državah v prehodu, zlasti v vzhodni in južni soseščini EU; poudarja, da prihodnja Evropska ustanova za demokracijo dopolnjuje evropski instrument za demokracijo in druge že obstoječe instrumente za demokratizacijo ter zunanje finančne instrumente, glede njihovih ciljev ter finančnih in upravljavskih značilnosti; podpira idejo o decentraliziranem lastništvu politike EU v podporo demokraciji s povezovanjem akterjev demokracije EU z njihovimi kolegi v ciljnih državah; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in prihodnje poljsko predsedstvo, naj predstavijo jasno razmejitev pristojnosti prihodnje Evropske ustanove za demokracijo v razmerju do teh instrumentov in okvirov; vztraja, da mora imeti Evropski parlament pravico do nadzora in sodelovanja v procesu ustanovitve Evropske ustanove za demokracijo ter pri njenem delovanju, pri opredelitvi letnih ciljev, prednostnih nalog, pričakovanih rezultatov in dodeljenih finančnih sredstev na splošno ter pri izvajanju in spremljanju dejavnosti;

| 35. | donatorje pomoči spodbuja, naj vzpostavljanje demokracije obravnavajo kot politično in moralno nujnost, ne pa zgolj kot tehnični postopek, ter naj pridobijo lokalno znanje o državah prejemnicah, da bo mogoče učinkovito usmeriti pomoč in jo prilagoditi lokalnim okoliščinam; |
| --- | --- |

35.

donatorje pomoči spodbuja, naj vzpostavljanje demokracije obravnavajo kot politično in moralno nujnost, ne pa zgolj kot tehnični postopek, ter naj pridobijo lokalno znanje o državah prejemnicah, da bo mogoče učinkovito usmeriti pomoč in jo prilagoditi lokalnim okoliščinam;

| 36. | poudarja, da mora, če želi biti popolnoma zakonita in zakoreninjena v nacionalni volji, vsaka strategija za spodbujanje demokracije temeljiti na dialogu s kolikor je mogoče različnimi vrstami lokalnih akterjev; odločno poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj začnejo obširna in poglobljena posvetovanja z vsemi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora, če želi biti popolnoma zakonita in zakoreninjena v nacionalni volji, vsaka strategija za spodbujanje demokracije temeljiti na dialogu s kolikor je mogoče različnimi vrstami lokalnih akterjev; odločno poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj začnejo obširna in poglobljena posvetovanja z vsemi interesnimi skupinami;

| 37. | pozdravlja učinkovito, takojšnje in celovito odzivanje instrumenta za stabilnost na krizne razmere in nestabilnost v tretjih državah ter njegovo pomoč pri vzpostavljanju potrebnih razmer za izvajanje politik, ki jih podpirajo drugi instrumenti: instrument za predpristopno pomoč, evropski sosedski in partnerski instrument ter instrument za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja učinkovito, takojšnje in celovito odzivanje instrumenta za stabilnost na krizne razmere in nestabilnost v tretjih državah ter njegovo pomoč pri vzpostavljanju potrebnih razmer za izvajanje politik, ki jih podpirajo drugi instrumenti: instrument za predpristopno pomoč, evropski sosedski in partnerski instrument ter instrument za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje;

| 38. | poudarja pomen zaščite pravic deklet in žensk, vključno s pravicami do enakega obravnavanja in do izobraževanja, za demokratizacijo katere koli družbe; odločno podpira vse pobude, spodbude in ukrepe za okrepitev zmogljivosti, vključene v zunanji politiki EU zaradi spodbujanja sodelovanja žensk pri odločanju na vseh ravneh v javni in zasebni sferi; poudarja, da je enakopravna udeležba žensk in moških na vseh področjih življenja bistven element demokracije, in da sodelovanje žensk pri razvoju predstavlja temeljno in univerzalno vrednoto ter je predpogoj za družbeno-gospodarski razvoj in dobro demokratično vodenje; zato poziva institucije EU, naj v svojem načrtu za spodbujanje demokracije določijo enakost spolov kot prednostno nalogo; poudarja pomen podpore zagovornikom pravic žensk in poslankam, med drugim z zagotavljanjem proračunskih sredstev za enakost spolov; zlasti poziva EU, naj finančno podpre in zagotovi gradnjo zmogljivosti za organizacije za pravice žensk in za politične kandidatke; podpira vključevanje in krepitev vprašanj, povezanih z enakostjo spola, v tematske prednostne naloge in z uporabo participativnih pristopov pri oblikovanju in razvoju programov, pri čemer se poudarek nameni boju proti stereotipom glede spola in vsem oblikam diskriminacije ter nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen zaščite pravic deklet in žensk, vključno s pravicami do enakega obravnavanja in do izobraževanja, za demokratizacijo katere koli družbe; odločno podpira vse pobude, spodbude in ukrepe za okrepitev zmogljivosti, vključene v zunanji politiki EU zaradi spodbujanja sodelovanja žensk pri odločanju na vseh ravneh v javni in zasebni sferi; poudarja, da je enakopravna udeležba žensk in moških na vseh področjih življenja bistven element demokracije, in da sodelovanje žensk pri razvoju predstavlja temeljno in univerzalno vrednoto ter je predpogoj za družbeno-gospodarski razvoj in dobro demokratično vodenje; zato poziva institucije EU, naj v svojem načrtu za spodbujanje demokracije določijo enakost spolov kot prednostno nalogo; poudarja pomen podpore zagovornikom pravic žensk in poslankam, med drugim z zagotavljanjem proračunskih sredstev za enakost spolov; zlasti poziva EU, naj finančno podpre in zagotovi gradnjo zmogljivosti za organizacije za pravice žensk in za politične kandidatke; podpira vključevanje in krepitev vprašanj, povezanih z enakostjo spola, v tematske prednostne naloge in z uporabo participativnih pristopov pri oblikovanju in razvoju programov, pri čemer se poudarek nameni boju proti stereotipom glede spola in vsem oblikam diskriminacije ter nasilja nad ženskami;

| 39. | predlaga širitev mandata usklajevalne skupine za volitve, da se vključijo tudi politike v podporo demokraciji, brez poseganja v pristojnosti zadevnih odborov, in spodbuja urad Parlamenta za spodbujanje parlamentarne demokracije k tesnemu sodelovanju z usklajevalno skupino za volitve; |
| --- | --- |

39.

predlaga širitev mandata usklajevalne skupine za volitve, da se vključijo tudi politike v podporo demokraciji, brez poseganja v pristojnosti zadevnih odborov, in spodbuja urad Parlamenta za spodbujanje parlamentarne demokracije k tesnemu sodelovanju z usklajevalno skupino za volitve;

| 40. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj priznajo, da je pomembno povečati ozaveščenost uradnikov v delegacijah EU glede ukrepov za demokracijo, zlasti glede podpore parlamentov; |
| --- | --- |

40.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj priznajo, da je pomembno povečati ozaveščenost uradnikov v delegacijah EU glede ukrepov za demokracijo, zlasti glede podpore parlamentov;

| 41. | poudarja pomen vključevanja politik za demokratizacijo v vsa področja delovanja Evropskega parlamenta in njegovih delegacij; priznava tudi pomen globalnega medparlamentarnega sodelovanja glede politik za demokratizacijo s pomočjo forumov, kot je Parlamentarci za globalno ukrepanje; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen vključevanja politik za demokratizacijo v vsa področja delovanja Evropskega parlamenta in njegovih delegacij; priznava tudi pomen globalnega medparlamentarnega sodelovanja glede politik za demokratizacijo s pomočjo forumov, kot je Parlamentarci za globalno ukrepanje;

| 42. | poudarja vlogo, ki jo imajo lahko legitimne demokratične politične stranke, resnična družbena gibanja in svobodni tisk pri varovanju javnega interesa z nadziranjem preglednosti in odgovornega ravnanja vlad, s čimer državam omogočajo, da varujejo človekove pravice ter spodbujajo družbeni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

42.

poudarja vlogo, ki jo imajo lahko legitimne demokratične politične stranke, resnična družbena gibanja in svobodni tisk pri varovanju javnega interesa z nadziranjem preglednosti in odgovornega ravnanja vlad, s čimer državam omogočajo, da varujejo človekove pravice ter spodbujajo družbeni in gospodarski razvoj;

| 43. | poudarja, da imajo civilna družba in parlamenti v tretjih državah pomembno vlogo pri demokratičnem nadzoru proračuna, in je prepričan, da mora kakršno koli neposredno proračunsko podporo, ki jo zagotavlja Unija, dopolnjevati tehnična in politična okrepitev nadzorne sposobnosti nacionalnih parlamentov; potrjuje, da mora Unija parlamente tretjih držav dejavno obveščati o vsebini sodelovanja z njo; spodbuja urad Parlamenta za spodbujanje parlamentarne demokracije, naj sprejme dejavno vlogo pri podpiranju parlamentov na področju demokratičnega nadzora proračuna; s tem v zvezi toplo pozdravlja pospeševanje sodelovanja s parlamenti vzhodnega partnerstva v okviru skupščine Euronest, ki je imela ustanovno sejo 3. maja 2011, in ima velika pričakovanja glede tega sodelovanja; opozarja na pomen te pobude Evropskega parlamenta kot pomembnega vidika zunanjih politik EU v korist demokratizacije; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da imajo civilna družba in parlamenti v tretjih državah pomembno vlogo pri demokratičnem nadzoru proračuna, in je prepričan, da mora kakršno koli neposredno proračunsko podporo, ki jo zagotavlja Unija, dopolnjevati tehnična in politična okrepitev nadzorne sposobnosti nacionalnih parlamentov; potrjuje, da mora Unija parlamente tretjih držav dejavno obveščati o vsebini sodelovanja z njo; spodbuja urad Parlamenta za spodbujanje parlamentarne demokracije, naj sprejme dejavno vlogo pri podpiranju parlamentov na področju demokratičnega nadzora proračuna; s tem v zvezi toplo pozdravlja pospeševanje sodelovanja s parlamenti vzhodnega partnerstva v okviru skupščine Euronest, ki je imela ustanovno sejo 3. maja 2011, in ima velika pričakovanja glede tega sodelovanja; opozarja na pomen te pobude Evropskega parlamenta kot pomembnega vidika zunanjih politik EU v korist demokratizacije;

| 44. | priznava prizadevanja Urada za spodbujanje parlamentarne demokracije pri pomoči in podpiranju parlamentov v novih in nastajajočih demokracijah, kot tudi regionalnih parlamentov; priznava prispevek Urada za spodbujanje parlamentarne demokracije h krepitvi institucionalne in upravne zmogljivosti parlamentov v novih in nastajajočih demokracijah ter njegovo sodelovanje pri Programu Združenih narodov za razvoj in pri Združeni policijski enoti; spodbuja Urad za spodbujanje parlamentarne demokracije, naj si prizadeva za svetovno soglasje o osnovnih standardih dobre parlamentarne prakse; |
| --- | --- |

44.

priznava prizadevanja Urada za spodbujanje parlamentarne demokracije pri pomoči in podpiranju parlamentov v novih in nastajajočih demokracijah, kot tudi regionalnih parlamentov; priznava prispevek Urada za spodbujanje parlamentarne demokracije h krepitvi institucionalne in upravne zmogljivosti parlamentov v novih in nastajajočih demokracijah ter njegovo sodelovanje pri Programu Združenih narodov za razvoj in pri Združeni policijski enoti; spodbuja Urad za spodbujanje parlamentarne demokracije, naj si prizadeva za svetovno soglasje o osnovnih standardih dobre parlamentarne prakse;

| 45. | meni, da je bistveno, da v prihodnje civilna družba neposredno prispeva k procesu dobrega upravljanja in s tem k nadzoru nad izvajanjem sporazumov; v zvezi s tem odločno poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita strukturiran mehanizem za spremljanje mednarodnih sporazumov EU, ki bo vključeval vse elemente civilne družbe tretjih držav, vključno z nedržavnimi akterji in socialnimi partnerji, pri procesu ocenjevanja izvajanja sporazumov; |
| --- | --- |

45.

meni, da je bistveno, da v prihodnje civilna družba neposredno prispeva k procesu dobrega upravljanja in s tem k nadzoru nad izvajanjem sporazumov; v zvezi s tem odločno poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita strukturiran mehanizem za spremljanje mednarodnih sporazumov EU, ki bo vključeval vse elemente civilne družbe tretjih držav, vključno z nedržavnimi akterji in socialnimi partnerji, pri procesu ocenjevanja izvajanja sporazumov;

| 46. | pozdravlja odločitev Unije o razvoju državnih strategij na področju človekovih pravic; poudarja, da bi te strategije morale zajemati tudi vidike demokratizacije in spodbuja njihovo hitro izvajanje, da bi lahko Unija kar se da hitro pripravila skupno analizo razmer in potreb v posameznih državah ter akcijski načrt, v katerem bi bilo natančno opredeljeno, kako bodo instrumenti Unije uporabljeni celovito in dopolnilno; obenem poudarja, da morajo nove strategije in način njihovega izvajanja privesti do odprave obstoječih neskladij in dvojnih meril v zunanjih politikah EU v korist človekovih pravic ter demokratizacije in preprečiti uvedbo katerih koli novih neskladij in dvojnih meril; ugotavlja, da bi morali v skladu s strateškimi dokumenti države oblikovati vse zunanje politike, ki se nanašajo na zadevno državo in ki opredeljujejo uporabo instrumentov EU; poziva, naj se strateški dokumenti države dajo na razpolago Parlamentu; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja odločitev Unije o razvoju državnih strategij na področju človekovih pravic; poudarja, da bi te strategije morale zajemati tudi vidike demokratizacije in spodbuja njihovo hitro izvajanje, da bi lahko Unija kar se da hitro pripravila skupno analizo razmer in potreb v posameznih državah ter akcijski načrt, v katerem bi bilo natančno opredeljeno, kako bodo instrumenti Unije uporabljeni celovito in dopolnilno; obenem poudarja, da morajo nove strategije in način njihovega izvajanja privesti do odprave obstoječih neskladij in dvojnih meril v zunanjih politikah EU v korist človekovih pravic ter demokratizacije in preprečiti uvedbo katerih koli novih neskladij in dvojnih meril; ugotavlja, da bi morali v skladu s strateškimi dokumenti države oblikovati vse zunanje politike, ki se nanašajo na zadevno državo in ki opredeljujejo uporabo instrumentov EU; poziva, naj se strateški dokumenti države dajo na razpolago Parlamentu;

| 47. | poziva EU, naj svoje prihodnje finančne obveznosti pogojuje z napredkom, ki ga tretje države dosežejo pri izvajanju strategij za človekove pravice, in z resničnim napredkom demokracije; |
| --- | --- |

47.

poziva EU, naj svoje prihodnje finančne obveznosti pogojuje z napredkom, ki ga tretje države dosežejo pri izvajanju strategij za človekove pravice, in z resničnim napredkom demokracije;

| 48. | poudarja, da je treba oblikovati močno koalicijo z drugimi akterji na svetovnem prizorišču, kot sta Afriška unija in Arabska liga, da se doseže učinkovitejše spodbujanje demokratičnih vrednot; odločno poziva EU, naj si dejavno prizadeva za te koalicije, zlasti z Združenimi državami Amerike, na področju skupnih prizadevanj EU in ZDA za boljše usklajevanje svojih razvojnih politik; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba oblikovati močno koalicijo z drugimi akterji na svetovnem prizorišču, kot sta Afriška unija in Arabska liga, da se doseže učinkovitejše spodbujanje demokratičnih vrednot; odločno poziva EU, naj si dejavno prizadeva za te koalicije, zlasti z Združenimi državami Amerike, na področju skupnih prizadevanj EU in ZDA za boljše usklajevanje svojih razvojnih politik;

| 49. | pozdravlja ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje ter poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo imela vsa zunanja predstavništva EU kontaktno osebo za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje ter poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo imela vsa zunanja predstavništva EU kontaktno osebo za človekove pravice in demokracijo;

| 50. | spodbuja vlogo žensk kot mirovnih posrednic pri preprečevanju in reševanju konfliktov, in se zavzema za njihovo dejavno vključevanje v korist družbe; |
| --- | --- |

50.

spodbuja vlogo žensk kot mirovnih posrednic pri preprečevanju in reševanju konfliktov, in se zavzema za njihovo dejavno vključevanje v korist družbe;

| 51. | podpira regionalne programe za zaščito najbolj ranljivih skupin, še zlasti otrok, žensk in starejših oseb; |
| --- | --- |

51.

podpira regionalne programe za zaščito najbolj ranljivih skupin, še zlasti otrok, žensk in starejših oseb;

| 52. | je trdno prepričan, da je krepitev vloge posameznikov, zlasti žensk, in civilne družbe z izobraževanjem, usposabljanjem in dvigovanjem osveščenosti, ob istočasnem olajšanju učinkovitega zagovarjanja vseh človekovih pravic, vključno s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi pravicami, bistveno dopolnilo razvoja in izvajanja politik in programov za demokratizacijo, za kar pa je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

52.

je trdno prepričan, da je krepitev vloge posameznikov, zlasti žensk, in civilne družbe z izobraževanjem, usposabljanjem in dvigovanjem osveščenosti, ob istočasnem olajšanju učinkovitega zagovarjanja vseh človekovih pravic, vključno s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi pravicami, bistveno dopolnilo razvoja in izvajanja politik in programov za demokratizacijo, za kar pa je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva;

| 53. | poziva Svet in Komisijo k oblikovanju politične strategije za misije EU za spremljanje volitev, zlasti s predložitvijo političnega načrta za posamezne misije; zahteva, da se dve leti po vsaki misiji pripravi ocena doseženega demokratičnega napredka in odprtih vprašanj, o kateri bi razpravljali na redni letni razpravi Evropskega parlamenta o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; znova opozarja, da je koristno pozvati nekdanje poslance, naj dajo na razpolago svojo strokovnost in izkušnje za misije za opazovanje volitev ali za ustrezne spremljevalne ukrepe; |
| --- | --- |

53.

poziva Svet in Komisijo k oblikovanju politične strategije za misije EU za spremljanje volitev, zlasti s predložitvijo političnega načrta za posamezne misije; zahteva, da se dve leti po vsaki misiji pripravi ocena doseženega demokratičnega napredka in odprtih vprašanj, o kateri bi razpravljali na redni letni razpravi Evropskega parlamenta o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; znova opozarja, da je koristno pozvati nekdanje poslance, naj dajo na razpolago svojo strokovnost in izkušnje za misije za opazovanje volitev ali za ustrezne spremljevalne ukrepe;

| 54. | zlasti glede na omejen obseg razpoložljivih sredstev poudarja, da je treba za misije za spremljanje volitev izbrati prednostne države na podlagi dejanskega učinka, ki bi ga misija lahko imela na spodbujanje resnične dolgoročne demokratizacije; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj bo pri izbiri teh držav zelo selektivna; opozarja, da je usklajevalna skupina za volitve, ki je zaprošena za mnenje o letnem programu misij Unije za spremljanje volitev, v ta namen oblikovala zelo natančna merila; poziva k strožjemu nadzoru spoštovanja metodologije in pravil, določenih na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisnosti in učinkovitosti misije; |
| --- | --- |

54.

zlasti glede na omejen obseg razpoložljivih sredstev poudarja, da je treba za misije za spremljanje volitev izbrati prednostne države na podlagi dejanskega učinka, ki bi ga misija lahko imela na spodbujanje resnične dolgoročne demokratizacije; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj bo pri izbiri teh držav zelo selektivna; opozarja, da je usklajevalna skupina za volitve, ki je zaprošena za mnenje o letnem programu misij Unije za spremljanje volitev, v ta namen oblikovala zelo natančna merila; poziva k strožjemu nadzoru spoštovanja metodologije in pravil, določenih na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisnosti in učinkovitosti misije;

| 55. | poudarja, da je treba na koncu vsake misije za spremljanje volitev pripraviti realistična in izvedljiva priporočila; poziva, naj institucije EU in države članice podprejo te sklepe, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice pa poziva, naj namenijo posebno pozornost podpori izvajanju takšnih priporočil s sodelovanjem; poudarja pomen ustreznega spremljanja izvajanja teh priporočil; zahteva, naj se razširjanje in spremljanje teh priporočil zaupa delegacijam EU ter naj se zagotovijo ustrezna sredstva; poudarja, da je treba tesno sodelovati s podpisniki deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev, da se okrepi učinkovitost dela na področju volitev po celem svetu; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba na koncu vsake misije za spremljanje volitev pripraviti realistična in izvedljiva priporočila; poziva, naj institucije EU in države članice podprejo te sklepe, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice pa poziva, naj namenijo posebno pozornost podpori izvajanju takšnih priporočil s sodelovanjem; poudarja pomen ustreznega spremljanja izvajanja teh priporočil; zahteva, naj se razširjanje in spremljanje teh priporočil zaupa delegacijam EU ter naj se zagotovijo ustrezna sredstva; poudarja, da je treba tesno sodelovati s podpisniki deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev, da se okrepi učinkovitost dela na področju volitev po celem svetu;

| 56. | meni, da bi lahko stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine igrale pomembno okrepljeno vlogo pri nadaljnjem ukrepanju glede priporočil misij za spremljanje volitev ter analizirale napredek na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi lahko stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine igrale pomembno okrepljeno vlogo pri nadaljnjem ukrepanju glede priporočil misij za spremljanje volitev ter analizirale napredek na področju človekovih pravic in demokracije;

| 57. | poudarja pomen procesa politične podpore, ki se ne osredotoča le na obdobje neposredno pred volitvami in po njih, ampak temelji na nadaljevanju; v zvezi s tem pozdravlja dragoceno delo, ki ga opravljajo politične fundacije; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomen procesa politične podpore, ki se ne osredotoča le na obdobje neposredno pred volitvami in po njih, ampak temelji na nadaljevanju; v zvezi s tem pozdravlja dragoceno delo, ki ga opravljajo politične fundacije;

| 58. | poudarja, da morajo biti vlade odgovorne za kršitve človekovih pravic, slabo upravljanje, korupcijo in nezakonito prilaščanje naravnih virov, ki bi jih morali uporabljati v dobro celotne družbe; v zvezi s tem poziva Svet, Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje dobrega upravljanja in za boj proti nekaznovanosti, kar vključuje zahtevo po popolnem sodelovanju tretjih držav z Mednarodnim kazenskim sodiščem in zagotovitev, da bodo novi sporazumi vsebovali zavezanost k Rimskemu statutu; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da morajo biti vlade odgovorne za kršitve človekovih pravic, slabo upravljanje, korupcijo in nezakonito prilaščanje naravnih virov, ki bi jih morali uporabljati v dobro celotne družbe; v zvezi s tem poziva Svet, Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje dobrega upravljanja in za boj proti nekaznovanosti, kar vključuje zahtevo po popolnem sodelovanju tretjih držav z Mednarodnim kazenskim sodiščem in zagotovitev, da bodo novi sporazumi vsebovali zavezanost k Rimskemu statutu;

| 59. | poziva ustrezne institucije EU, naj ohranijo in okrepijo evropski instrument za demokracijo ter izboljšajo in poenostavijo obstoječe instrumente in okvire, namenjene podpiranju demokracije v tretjih državah; |
| --- | --- |

59.

poziva ustrezne institucije EU, naj ohranijo in okrepijo evropski instrument za demokracijo ter izboljšajo in poenostavijo obstoječe instrumente in okvire, namenjene podpiranju demokracije v tretjih državah;

Podpora civilni družbi

| 60. | poudarja, da potrebujemo decentraliziran pristop, ki bo dopolnjeval politično razsežnost in bo upošteval resnične razmere prebivalcev prek podpore tako lokalnim kot regionalnim organizacijam, ki sodelujejo pri krepitvi demokracije, pri čemer se ustvarijo forumi za dialog in izmenjavo dobre prakse z Unijo in tudi drugimi državami partnericami v isti regiji; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da potrebujemo decentraliziran pristop, ki bo dopolnjeval politično razsežnost in bo upošteval resnične razmere prebivalcev prek podpore tako lokalnim kot regionalnim organizacijam, ki sodelujejo pri krepitvi demokracije, pri čemer se ustvarijo forumi za dialog in izmenjavo dobre prakse z Unijo in tudi drugimi državami partnericami v isti regiji;

| 61. | predlaga oblikovanje bolj odprte in dejavnejše politike za podpiranje gonilnih sil v družbi in tistih, ki spodbujajo in udeležbo državljanov; predlaga spodbujanje vpliva socialne družbe s pomočjo posebnih programov in z vključevanjem tega koncepta v obstoječe programe; |
| --- | --- |

61.

predlaga oblikovanje bolj odprte in dejavnejše politike za podpiranje gonilnih sil v družbi in tistih, ki spodbujajo in udeležbo državljanov; predlaga spodbujanje vpliva socialne družbe s pomočjo posebnih programov in z vključevanjem tega koncepta v obstoječe programe;

| 62. | poudarja, da je treba z izobraževanjem in povečanjem ozaveščenosti povečati zmožnosti civilne družbe ter ji omogočiti sodelovanje v političnih procesih; poudarja tudi, da je tesno partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem, pa tudi povečanje vpliva nadzornih institucij, tudi nacionalnih parlamentov, bistvenega pomena pri spodbujanju demokracije; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba z izobraževanjem in povečanjem ozaveščenosti povečati zmožnosti civilne družbe ter ji omogočiti sodelovanje v političnih procesih; poudarja tudi, da je tesno partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem, pa tudi povečanje vpliva nadzornih institucij, tudi nacionalnih parlamentov, bistvenega pomena pri spodbujanju demokracije;

| 63. | poziva k usmerjeni podpori neskrajnim družbenim gibanjem, resnično neodvisnim medijem in političnim strankam, ki se v avtoritarnih državah zavzemajo za demokracijo, in novim demokracijam, da bi spodbujali sodelovanje javnosti, podprli trajnostne večstrankarske sisteme in izboljšali človekove pravice; meni, da mora imeti v zvezi s tem ključno vlogo evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

63.

poziva k usmerjeni podpori neskrajnim družbenim gibanjem, resnično neodvisnim medijem in političnim strankam, ki se v avtoritarnih državah zavzemajo za demokracijo, in novim demokracijam, da bi spodbujali sodelovanje javnosti, podprli trajnostne večstrankarske sisteme in izboljšali človekove pravice; meni, da mora imeti v zvezi s tem ključno vlogo evropski instrument za demokracijo in človekove pravice;

| 64. | poziva, naj se podpre široka udeležba vseh zainteresiranih strani pri razvoju države in spodbuja vse dele družbe k sodelovanju pri izgradnji demokracije; priznava, da so imeli nevladne organizacije in drugi nedržavni akterji ključno vlogo pri spodbujanju demokracije, socialne pravičnosti in človekovih pravic; |
| --- | --- |

64.

poziva, naj se podpre široka udeležba vseh zainteresiranih strani pri razvoju države in spodbuja vse dele družbe k sodelovanju pri izgradnji demokracije; priznava, da so imeli nevladne organizacije in drugi nedržavni akterji ključno vlogo pri spodbujanju demokracije, socialne pravičnosti in človekovih pravic;

| 65. | podpira uveljavljeno prakso iskanja inovativnih načinov za vključitev civilne družbe, političnih strank, medijev in drugih nevladnih političnih akterjev v dialoge med EU in tretjimi državami; ponavlja svojo podporo za svobodo, zaščito in spodbujanje medijev, za zmanjševanje digitalne vrzeli in omogočanje dostopa do interneta; |
| --- | --- |

65.

podpira uveljavljeno prakso iskanja inovativnih načinov za vključitev civilne družbe, političnih strank, medijev in drugih nevladnih političnih akterjev v dialoge med EU in tretjimi državami; ponavlja svojo podporo za svobodo, zaščito in spodbujanje medijev, za zmanjševanje digitalne vrzeli in omogočanje dostopa do interneta;

| 66. | podpira financiranje civilne družbe z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice ter dodelitev sredstev za projekte lokalnih nevladnih organizacij; predlaga, naj se postopno namenijo večja sredstva, če razmere v državi kažejo, da civilna družba in demokracija uspešno napredujeta; |
| --- | --- |

66.

podpira financiranje civilne družbe z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice ter dodelitev sredstev za projekte lokalnih nevladnih organizacij; predlaga, naj se postopno namenijo večja sredstva, če razmere v državi kažejo, da civilna družba in demokracija uspešno napredujeta;

| 67. | poudarja, da je dostop do informacij in neodvisnih medijev ključen za spodbujanje javnih pozivov k demokratičnim reformam, zato poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode "starih" in "novih" medijev, zaščite neodvisnih novinarjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja dostopa do interneta; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je dostop do informacij in neodvisnih medijev ključen za spodbujanje javnih pozivov k demokratičnim reformam, zato poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode "starih" in "novih" medijev, zaščite neodvisnih novinarjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja dostopa do interneta;

| 68. | pozdravlja korake, ki so jih naredile države članice EU v podporo demokratizaciji po vsem svetu, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj ustanovila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili sposobnost uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva, da zaščitijo pravice posameznika in oblikujejo demokratične države, ki temeljijo na pravni državi; poudarja, da morajo ti ukrepi biti usklajeni v EU in za institucije EU, da bi se oprli na s tem pridobljene izkušnje; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja korake, ki so jih naredile države članice EU v podporo demokratizaciji po vsem svetu, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj ustanovila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili sposobnost uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva, da zaščitijo pravice posameznika in oblikujejo demokratične države, ki temeljijo na pravni državi; poudarja, da morajo ti ukrepi biti usklajeni v EU in za institucije EU, da bi se oprli na s tem pridobljene izkušnje;

| 69. | ponovno potrjuje zavezo EU k boju proti trgovini z ljudmi in poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost državam v procesu demokratizacije, saj je prebivalstvo teh držav še posebej izpostavljeno trgovini z ljudmi; poziva k tesnemu sodelovanju med GD DEVCO, GD ENLAR, GD HOME in koordinatorju EU za boj proti trgovini z ljudmi na tem področju; |
| --- | --- |

69.

ponovno potrjuje zavezo EU k boju proti trgovini z ljudmi in poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost državam v procesu demokratizacije, saj je prebivalstvo teh držav še posebej izpostavljeno trgovini z ljudmi; poziva k tesnemu sodelovanju med GD DEVCO, GD ENLAR, GD HOME in koordinatorju EU za boj proti trgovini z ljudmi na tem področju;

| 70. | priznava pomen sodelovanja med EU in Svetom Evrope glede demokratizacije po svetu; pozdravlja začetek skupnih programov EU in Sveta Evrope v podporo demokraciji, dobremu upravljanju in stabilnosti v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

70.

priznava pomen sodelovanja med EU in Svetom Evrope glede demokratizacije po svetu; pozdravlja začetek skupnih programov EU in Sveta Evrope v podporo demokraciji, dobremu upravljanju in stabilnosti v državah vzhodnega partnerstva;

*

* *

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

71.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  A/RES/55/96.

(2)  A/RES/59/201.

(3)  UL C 320, 28.10.1996, str. 261.

(4)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(5)  UL C 343, 5.12.2001, str. 270.

(6)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

(7)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 31.

(8)  UL C 265 E, 30.9.2010, str. 3.

(9)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0327.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0446.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0082.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0121.

(16)  A/HRC/17/31, 2011.

(17)  A/RES/55/96 in A/RES/59/201.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/180

---

Četrtek, 7. julij 2011Priprave na decembrske volitve v dumo Ruske federacije

P7_TA(2011)0335

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011

2013/C 33 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo zagotovil nov celostni okvir za odnose med EU in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo zagotovil nov celostni okvir za odnose med EU in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji ter o odnosih med EU in Rusijo, zlasti resolucij z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo (1), z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (2), z dne 17. junija 2010 o sklepih z vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (3), z dne 12. novembra 2009 (4) o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo v Stockholmu, ki je potekalo 18. novembra 2009, in resolucij z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (5) in o zunanjih vidikih energetske varnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji ter o odnosih med EU in Rusijo, zlasti resolucij z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo (1), z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (2), z dne 17. junija 2010 o sklepih z vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (3), z dne 12. novembra 2009 (4) o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo v Stockholmu, ki je potekalo 18. novembra 2009, in resolucij z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (5) in o zunanjih vidikih energetske varnosti (6),

| — | ob upoštevanju posvetovanj o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Rusijo, predvsem na zadnjem srečanju na to temo dne 4. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Rusijo, predvsem na zadnjem srečanju na to temo dne 4. maja 2011,

| — | ob upoštevanju odločitve ruskega pravosodnega ministrstva z dne 22. junija 2011 o zavrnitvi prošnje za uradno registracijo Svobodne ljudske stranke (Parnas) in predhodnih podobnih primerov, zaradi katere stranke ne bodo mogle sodelovati na volitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve ruskega pravosodnega ministrstva z dne 22. junija 2011 o zavrnitvi prošnje za uradno registracijo Svobodne ljudske stranke (Parnas) in predhodnih podobnih primerov, zaradi katere stranke ne bodo mogle sodelovati na volitvah,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 22. junija 2011 o registraciji strank v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 22. junija 2011 o registraciji strank v Rusiji,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Rusija kot članica Sveta Evrope in podpisnica Evropske konvencije o človekovih pravicah dolžna spoštovati demokratična načela; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Rusija kot članica Sveta Evrope in podpisnica Evropske konvencije o človekovih pravicah dolžna spoštovati demokratična načela;

| — | ob upoštevanju izida vrhunskega srečanja med EU in Rusijo, ki je dne 9. in 10. junija 2011 potekalo v Nižnem Novgorodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida vrhunskega srečanja med EU in Rusijo, ki je dne 9. in 10. junija 2011 potekalo v Nižnem Novgorodu,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je politični pluralizem temelj demokracije in moderne družbe in vir politične legitimnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je politični pluralizem temelj demokracije in moderne družbe in vir politične legitimnosti,

| B. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 izrazilo kritiko v zvezi z okornimi postopki za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z Evropsko konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 izrazilo kritiko v zvezi z okornimi postopki za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z Evropsko konvencije o človekovih pravicah,

| C. | ker so opazovalci urada za demokratične institucije in človekove pravice leta 2003 v času parlamentarnih volitev obiskali Rusijo in priporočili, naj standardna misija OVSE začne delovati šest tednov pred volitvami, naj traja 60 dni in naj šteje 400 opazovalcev volitev za kratko obdobje, |
| --- | --- |

C.

ker so opazovalci urada za demokratične institucije in človekove pravice leta 2003 v času parlamentarnih volitev obiskali Rusijo in priporočili, naj standardna misija OVSE začne delovati šest tednov pred volitvami, naj traja 60 dni in naj šteje 400 opazovalcev volitev za kratko obdobje,

| D. | ker je še vedno prisotna zaskrbljenost zaradi dogodkov v Ruski federaciji, ki kažejo na nespoštovanje in neupoštevanje človekovih pravic ter skupno sprejetih demokratičnih načel, predpisov in postopkov; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Združenih narodov in se je s tem zavezala k spoštovanju načel demokracije in človekovih pravic, kot spodbujajo te organizacije, |
| --- | --- |

D.

ker je še vedno prisotna zaskrbljenost zaradi dogodkov v Ruski federaciji, ki kažejo na nespoštovanje in neupoštevanje človekovih pravic ter skupno sprejetih demokratičnih načel, predpisov in postopkov; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Združenih narodov in se je s tem zavezala k spoštovanju načel demokracije in človekovih pravic, kot spodbujajo te organizacije,

| 1. | ponovno poudarja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno med najpomembnejšimi partnericami Evropske unije pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli gospodarske in trgovske interese pa tudi željo po tesnem sodelovanju v skupni soseščini in na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno med najpomembnejšimi partnericami Evropske unije pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli gospodarske in trgovske interese pa tudi željo po tesnem sodelovanju v skupni soseščini in na svetovni ravni;

| 2. | potrjuje svojo resolucijo z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju v Nižnem Novgorodu; |
| --- | --- |

2.

potrjuje svojo resolucijo z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju v Nižnem Novgorodu;

| 3. | obžaluje odločitev ruskih oblasti, da zavrnejo registracijo stranke Parnas za volitve v dumo decembra 2011; ruske oblasti poziva, naj zagotovijo svobodne in poštene volitve ter umaknejo vse odločitve in pravila, ki so s tem v nasprotju; |
| --- | --- |

3.

obžaluje odločitev ruskih oblasti, da zavrnejo registracijo stranke Parnas za volitve v dumo decembra 2011; ruske oblasti poziva, naj zagotovijo svobodne in poštene volitve ter umaknejo vse odločitve in pravila, ki so s tem v nasprotju;

| 4. | ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi težav, s katerimi se soočajo politične stranke pri registraciji za volitve, kar dejansko omejuje politično konkurenco v Rusiji, zmanjšuje izbiro, ki je na voljo volilnemu telesu, in kaže na resnične ovire, ki še vedno stojijo na poti političnemu pluralizmu v državi; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi težav, s katerimi se soočajo politične stranke pri registraciji za volitve, kar dejansko omejuje politično konkurenco v Rusiji, zmanjšuje izbiro, ki je na voljo volilnemu telesu, in kaže na resnične ovire, ki še vedno stojijo na poti političnemu pluralizmu v državi;

| 5. | poudarja, da bi morale volitve v rusko dumo temeljiti na izvajanju volilnih standardov, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; poziva ruske oblasti, naj organizaciji OVSE in Svetu Evrope dovolijo napotitev dolgoročne misije za opazovanje volitev in naj z njo sodelujejo od samega začetka njenega delovanja, visoko predstavnico/podpredsednico Komisije pa poziva, naj vztraja pri napotitvi takšne misije; poziva k tesnemu sodelovanju te misije za opazovanje s civilno družbo in s skupinami za spremljanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morale volitve v rusko dumo temeljiti na izvajanju volilnih standardov, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; poziva ruske oblasti, naj organizaciji OVSE in Svetu Evrope dovolijo napotitev dolgoročne misije za opazovanje volitev in naj z njo sodelujejo od samega začetka njenega delovanja, visoko predstavnico/podpredsednico Komisije pa poziva, naj vztraja pri napotitvi takšne misije; poziva k tesnemu sodelovanju te misije za opazovanje s civilno družbo in s skupinami za spremljanje;

| 6. | obžaluje šestmesečno prepoved potovanja, ki je bila uvedena proti Borisu Nemtsovu dne 5. julija 2011, in poziva k njeni takojšnji prekinitvi; |
| --- | --- |

6.

obžaluje šestmesečno prepoved potovanja, ki je bila uvedena proti Borisu Nemtsovu dne 5. julija 2011, in poziva k njeni takojšnji prekinitvi;

| 7. | izraža zaskrbljenost o predlogu osnutka zakona, o katerem bodo razpravljali v dumi in ki bi ruskim sodiščem omogočil neupoštevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice na nekaterih področjih, saj je takšna pobuda v nasprotju z osnovnimi načeli Evropske konvencije za človekove pravice; pozdravlja nedavno odločitev ruske dume, da tega osnutku zakona začasno ne bo preučevala, in upa, da bo na koncu od njega tudi odstopila; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost o predlogu osnutka zakona, o katerem bodo razpravljali v dumi in ki bi ruskim sodiščem omogočil neupoštevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice na nekaterih področjih, saj je takšna pobuda v nasprotju z osnovnimi načeli Evropske konvencije za človekove pravice; pozdravlja nedavno odločitev ruske dume, da tega osnutku zakona začasno ne bo preučevala, in upa, da bo na koncu od njega tudi odstopila;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednici Komisije, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, OVSE, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednici Komisije, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, OVSE, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0268.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0066.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0234.

(4)  UL C 271 E, 7.10.2010, str. 2.

(5)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 27.

(6)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 23.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/182 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/182

---

Četrtek, 7. julij 2011Spremembe v zvezi s Schengnom

P7_TA(2011)0336

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o spremembah v zvezi s Schengnom

2013/C 33 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in členov 3, 18, 20, 21, 67, 77 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in členov 3, 18, 20, 21, 67, 77 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985,

| — | ob upoštevanju Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (KOM(2010)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (KOM(2010)0624),

| — | ob upoštevanju osnutka poročila o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (PE460.834), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka poročila o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (PE460.834),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o migracijah z dne 4. maja 2011 (KOM(2011)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o migracijah z dne 4. maja 2011 (KOM(2011)0248),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je vzpostavitev schengenskega območja in vključitev schengenskega pravnega reda v okvir EU eden največjih dosežkov procesa evropskega povezovanja, ki sta ga zaznamovala odprava osebnih kontrol na notranjih mejah in dotlej nepoznana svoboda gibanja za več kot 400 milijonov prebivalcev na ozemlju 4 312 099 km2, |
| --- | --- |

A.

ker je vzpostavitev schengenskega območja in vključitev schengenskega pravnega reda v okvir EU eden največjih dosežkov procesa evropskega povezovanja, ki sta ga zaznamovala odprava osebnih kontrol na notranjih mejah in dotlej nepoznana svoboda gibanja za več kot 400 milijonov prebivalcev na ozemlju 4 312 099 km2,

| B. | ker je svoboda gibanja postala eden od stebrov državljanstva EU in eden od temeljev tega območja svobode, varnosti in pravice, ki obsega pravico do svobodnega gibanja in prebivanja v vseh državah članicah ter uživanja enakih pravic, zaščite in jamstev, vključno s prepovedjo vseh oblik diskriminacije na osnovi državljanstva, |
| --- | --- |

B.

ker je svoboda gibanja postala eden od stebrov državljanstva EU in eden od temeljev tega območja svobode, varnosti in pravice, ki obsega pravico do svobodnega gibanja in prebivanja v vseh državah članicah ter uživanja enakih pravic, zaščite in jamstev, vključno s prepovedjo vseh oblik diskriminacije na osnovi državljanstva,

| C. | ker se lahko svoboda gibanja v EU v skladu z zakonikom o schengenskih mejah in členom 45 Listine EU o temeljnih pravicah pod posebnimi pogoji prenese tudi na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, |
| --- | --- |

C.

ker se lahko svoboda gibanja v EU v skladu z zakonikom o schengenskih mejah in členom 45 Listine EU o temeljnih pravicah pod posebnimi pogoji prenese tudi na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU,

Nedavni dogodki

| D. | ker so se zlasti v preteklem letu ljudje množično selili iz več severnoafriških držav; ker je bil schengenski sistem pred nedavnim pod pritiskom zaradi nekaterih držav članic, ki so zaradi nenadnega pritoka migrantov razmišljale o ponovni uvedbi nadzora na državnih mejah, |
| --- | --- |

D.

ker so se zlasti v preteklem letu ljudje množično selili iz več severnoafriških držav; ker je bil schengenski sistem pred nedavnim pod pritiskom zaradi nekaterih držav članic, ki so zaradi nenadnega pritoka migrantov razmišljale o ponovni uvedbi nadzora na državnih mejah,

| E. | ker je Komisija 4. maja 2011 predstavila več pobud za bolj strukturiran pristop k preseljevanju, pri čemer je upoštevala zlasti nedavne dogodke v sredozemski regiji in vključila vanje predlog o Schengnu; ker se Komisija v sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2011 poziva k predstavitvi predloga o "zaščitnem mehanizmu" za odziv na "izredne okoliščine", ki bi lahko ogrozile schengensko sodelovanje, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 4. maja 2011 predstavila več pobud za bolj strukturiran pristop k preseljevanju, pri čemer je upoštevala zlasti nedavne dogodke v sredozemski regiji in vključila vanje predlog o Schengnu; ker se Komisija v sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2011 poziva k predstavitvi predloga o "zaščitnem mehanizmu" za odziv na "izredne okoliščine", ki bi lahko ogrozile schengensko sodelovanje,

Zakonik o schengenskih mejah/politika preseljevanja

| F. | ker so schengenska pravila, ki urejajo gibanje oseb prek notranjih meja, določena v zakoniku o schengenskih mejah, katerega členi od 23 do 26 določajo ukrepe in postopke za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, ker pa tak nadzor, če je enostranski, onemogoča, da bi prevladali skupni interesi EU, |
| --- | --- |

F.

ker so schengenska pravila, ki urejajo gibanje oseb prek notranjih meja, določena v zakoniku o schengenskih mejah, katerega členi od 23 do 26 določajo ukrepe in postopke za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, ker pa tak nadzor, če je enostranski, onemogoča, da bi prevladali skupni interesi EU,

| G. | ker se je z vzpostavitvijo schengenskega območja določila skupna zunanja meja, za katere upravljanje je EU po členu 80 PDEU skupno odgovorna; ker EU še ni v celoti izpolnila te zahteve, čeprav je že poskušala vzpostaviti učinkovit nadzor in sodelovanje med carinskimi, policijskimi in pravosodnimi organi, razviti skupno priseljevalno, azilno in vizumsko politiko ter vzpostaviti schengenski informacijski sistem druge generacije (SIS II) ter vizumski informacijski sistem (VIS), |
| --- | --- |

G.

ker se je z vzpostavitvijo schengenskega območja določila skupna zunanja meja, za katere upravljanje je EU po členu 80 PDEU skupno odgovorna; ker EU še ni v celoti izpolnila te zahteve, čeprav je že poskušala vzpostaviti učinkovit nadzor in sodelovanje med carinskimi, policijskimi in pravosodnimi organi, razviti skupno priseljevalno, azilno in vizumsko politiko ter vzpostaviti schengenski informacijski sistem druge generacije (SIS II) ter vizumski informacijski sistem (VIS),

Ocenjevalni mehanizem

| H. | ker je za odpravo nadzora na notranjih mejah nujno, da države članice popolnoma zaupajo druga drugi, da so sposobne v celoti izvesti spremljevalne ukrepe, ki omogočajo odpravo tega nadzora, ker je varnost na schengenskem območju odvisna od tega, kako strogo in učinkovito posamezne države članice izvajajo nadzor na zunanjih mejah, ter od kakovosti in hitrosti izmenjave informacij prek schengenskega informacijskega sistema; ker neustrezno delovanje katerega koli teh elementov ogroža varnost EU kot celote, |
| --- | --- |

H.

ker je za odpravo nadzora na notranjih mejah nujno, da države članice popolnoma zaupajo druga drugi, da so sposobne v celoti izvesti spremljevalne ukrepe, ki omogočajo odpravo tega nadzora, ker je varnost na schengenskem območju odvisna od tega, kako strogo in učinkovito posamezne države članice izvajajo nadzor na zunanjih mejah, ter od kakovosti in hitrosti izmenjave informacij prek schengenskega informacijskega sistema; ker neustrezno delovanje katerega koli teh elementov ogroža varnost EU kot celote,

| I. | ker je za brezhibno delovanje schengenskega območja pomembno oceniti, ali države članice spoštujejo schengenski pravni red; ker se je pokazalo, da ocenjevalni mehanizem na osnovi delovne skupine za schengensko evalvacijo (SCH-EVAL), ki je povsem medvladno telo, ni dovolj učinkovit, |
| --- | --- |

I.

ker je za brezhibno delovanje schengenskega območja pomembno oceniti, ali države članice spoštujejo schengenski pravni red; ker se je pokazalo, da ocenjevalni mehanizem na osnovi delovne skupine za schengensko evalvacijo (SCH-EVAL), ki je povsem medvladno telo, ni dovolj učinkovit,

| J. | ker je treba ukiniti dvojne standarde, ki se trenutno uporabljajo za Schengen, ko se za vse države kandidatke postavljajo zelo visoke zahteve, države, ki so že članice schengenskega območja, pa obravnavajo izjemno popustljivo; |
| --- | --- |

J.

ker je treba ukiniti dvojne standarde, ki se trenutno uporabljajo za Schengen, ko se za vse države kandidatke postavljajo zelo visoke zahteve, države, ki so že članice schengenskega območja, pa obravnavajo izjemno popustljivo;

| K. | ker je bil v predlogu uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda določen nov mehanizem ocenjevanja, ki ga zdaj v rednem zakonodajnem postopku obravnava Evropski parlament; ker ta mehanizem že določa postopke, načela in sredstva, ki podpirajo in ocenjujejo, kako države članice spoštujejo schengenski pravni red tudi ob nepredvidenih dogodkih, |
| --- | --- |

K.

ker je bil v predlogu uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda določen nov mehanizem ocenjevanja, ki ga zdaj v rednem zakonodajnem postopku obravnava Evropski parlament; ker ta mehanizem že določa postopke, načela in sredstva, ki podpirajo in ocenjujejo, kako države članice spoštujejo schengenski pravni red tudi ob nepredvidenih dogodkih,

Soodločanje

| L. | ker člen 77 PDEU navaja, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta ukrepe, med drugim tudi glede kontrole, ki se opravi pri osebah pri prehodu zunanjih meja, če ni preverjanja oseb pri prehajanju notranjih meja ne glede na njihovo državljanstvo, |
| --- | --- |

L.

ker člen 77 PDEU navaja, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta ukrepe, med drugim tudi glede kontrole, ki se opravi pri osebah pri prehodu zunanjih meja, če ni preverjanja oseb pri prehajanju notranjih meja ne glede na njihovo državljanstvo,

Pomen Schengna

| 1. | poudarja, da je prosti pretok ljudi na schengenskem območju eden največjih dosežkov evropskega povezovanja, da Schengen pozitivno vpliva na življenje stotisočev državljanov EU, ker lajša prehajanje meja in razvoj gospodarstva, ter da je svoboda gibanja temeljna pravica in eden stebrov za državljanstvo EU, ki se izvaja po pogojih iz pogodb in Direktive 2004/38/ES; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je prosti pretok ljudi na schengenskem območju eden največjih dosežkov evropskega povezovanja, da Schengen pozitivno vpliva na življenje stotisočev državljanov EU, ker lajša prehajanje meja in razvoj gospodarstva, ter da je svoboda gibanja temeljna pravica in eden stebrov za državljanstvo EU, ki se izvaja po pogojih iz pogodb in Direktive 2004/38/ES;

Upravljanje schengenskega območja/ocenjevalni mehanizem

| 2. | močno priporoča, da se okrepi upravljanje schengenskega območja, da bi se vsem državam članicam pomagalo zagotoviti učinkovit nadzor nad njihovim delom zunanjih meja EU, okrepilo medsebojno zaupanje in povečalo zaupanje v učinkovitost sistema, s katerim EU upravlja preseljevanje; odločno poudarja, da je potrebna večja solidarnost do držav članic, v katerih je pritok migrantov največji, da se jim pomaga reševati te izjemne razmere; |
| --- | --- |

2.

močno priporoča, da se okrepi upravljanje schengenskega območja, da bi se vsem državam članicam pomagalo zagotoviti učinkovit nadzor nad njihovim delom zunanjih meja EU, okrepilo medsebojno zaupanje in povečalo zaupanje v učinkovitost sistema, s katerim EU upravlja preseljevanje; odločno poudarja, da je potrebna večja solidarnost do držav članic, v katerih je pritok migrantov največji, da se jim pomaga reševati te izjemne razmere;

| 3. | meni, da bo novi schengenski ocenjevalni mehanizem, o katerem se trenutno razpravlja v Parlamentu, deloma rešil to težavo, saj omogoča učinkovito spremljanje poskusov uvedbe nezakonitega nadzora na notranjih mejah in krepi medsebojno zaupanje; meni tudi, da lahko države članice po novem schengenskem ocenjevalnem sistemu že zaprošajo za pomoč in jo prejemajo, da bi lahko zagotovile spoštovanje schengenskega pravnega reda v primeru izjemnega pritiska na zunanje meje EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da bo novi schengenski ocenjevalni mehanizem, o katerem se trenutno razpravlja v Parlamentu, deloma rešil to težavo, saj omogoča učinkovito spremljanje poskusov uvedbe nezakonitega nadzora na notranjih mejah in krepi medsebojno zaupanje; meni tudi, da lahko države članice po novem schengenskem ocenjevalnem sistemu že zaprošajo za pomoč in jo prejemajo, da bi lahko zagotovile spoštovanje schengenskega pravnega reda v primeru izjemnega pritiska na zunanje meje EU;

| 4. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo države članice schengenska pravila pravilno izvajale in uporabljale tudi po pristopu, poudarja, da to pomeni tudi zgodnjo pomoč državam članicam v težavah, tako da lahko odpravijo pomanjkljivosti s praktično pomočjo agencij EU; meni, da je treba obstoječi ocenjevalni mehanizem utrditi in spremeniti v sistem EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo države članice schengenska pravila pravilno izvajale in uporabljale tudi po pristopu, poudarja, da to pomeni tudi zgodnjo pomoč državam članicam v težavah, tako da lahko odpravijo pomanjkljivosti s praktično pomočjo agencij EU; meni, da je treba obstoječi ocenjevalni mehanizem utrditi in spremeniti v sistem EU;

| 5. | meni, da je ocenjevalni mehanizem učinkovit, ker vsebuje možnost sankcij, kadar se pomanjkljivosti ne odpravijo in ogrožajo splošno varnost schengenskega območja; opozarja, da je osnovni namen takih sankcij odvračanje; |
| --- | --- |

5.

meni, da je ocenjevalni mehanizem učinkovit, ker vsebuje možnost sankcij, kadar se pomanjkljivosti ne odpravijo in ogrožajo splošno varnost schengenskega območja; opozarja, da je osnovni namen takih sankcij odvračanje;

Zakonik o schengenskih mejah

| 6. | meni, da so vsi potrebni pogoji za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah v izrednih okoliščinah že jasno določeni v Uredbi (ES) št. 562/2006 (Zakonik o schengenskih mejah), katere členi 23, 24 in 25 predvidevajo možnost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah zgolj v primeru resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti; poziva Komisijo, naj predstavi pobudo, da določi strogo izvajanje teh členov v državah članicah; |
| --- | --- |

6.

meni, da so vsi potrebni pogoji za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah v izrednih okoliščinah že jasno določeni v Uredbi (ES) št. 562/2006 (Zakonik o schengenskih mejah), katere členi 23, 24 in 25 predvidevajo možnost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah zgolj v primeru resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti; poziva Komisijo, naj predstavi pobudo, da določi strogo izvajanje teh členov v državah članicah;

| 7. | zato meni, da dodatna nova odstopanja od obstoječih pravil, kot so dodatni razlogi za ponovno uvedbo "izjemnega" nadzora na mejah zagotovo ne bi krepili schengenskega sistema; poudarja, da pritoka migrantov in prosilcev za azil na zunanjih mejah samega po sebi nikakor ni mogoče obravnavati kot dodatni razlog za ponovno uvedbo mejnega nadzora; |
| --- | --- |

7.

zato meni, da dodatna nova odstopanja od obstoječih pravil, kot so dodatni razlogi za ponovno uvedbo "izjemnega" nadzora na mejah zagotovo ne bi krepili schengenskega sistema; poudarja, da pritoka migrantov in prosilcev za azil na zunanjih mejah samega po sebi nikakor ni mogoče obravnavati kot dodatni razlog za ponovno uvedbo mejnega nadzora;

| 8. | močno obžaluje poskuse nekaterih držav članic, da bi ponovno uvedle nadzor na mejah, ki jasno ogrožajo samo bistvo schengenskega pravnega reda; |
| --- | --- |

8.

močno obžaluje poskuse nekaterih držav članic, da bi ponovno uvedle nadzor na mejah, ki jasno ogrožajo samo bistvo schengenskega pravnega reda;

| 9. | meni, da so nedavne težave s Schengnom zakoreninjene v odporu do izvajanja skupnih evropskih politik na drugih področjih, med katerimi sta najpomembnejša evropski azilni sistem in sistem preseljevanja (ki bi vključeval odpravo nezakonitega priseljevanja in boj proti organiziranemu kriminalu); |
| --- | --- |

9.

meni, da so nedavne težave s Schengnom zakoreninjene v odporu do izvajanja skupnih evropskih politik na drugih področjih, med katerimi sta najpomembnejša evropski azilni sistem in sistem preseljevanja (ki bi vključeval odpravo nezakonitega priseljevanja in boj proti organiziranemu kriminalu);

| 10. | ponavlja, da je izredno pomembno doseči napredek pri tem, saj je bilo leto 2012 določeno za rok za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema; |
| --- | --- |

10.

ponavlja, da je izredno pomembno doseči napredek pri tem, saj je bilo leto 2012 določeno za rok za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema;

| 11. | ponovno poudarja, da trdno nasprotuje kakršnemu koli novemu schengenskemu mehanizmu, ki bi imel drugačne cilje kot omogočati svobodo gibanja in krepiti EU pri upravljanju schengenskega območja; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da trdno nasprotuje kakršnemu koli novemu schengenskemu mehanizmu, ki bi imel drugačne cilje kot omogočati svobodo gibanja in krepiti EU pri upravljanju schengenskega območja;

Soodločanje

| 12. | poudarja, da bo vsak poskus odmika od člena 77 PDEU kot pravilne pravne podlage za vse ukrepe na tem področju pomenil odmik od pogodb EU, in si pridržuje pravico do uporabe vseh razpoložljivih pravnih sredstev, če bo potrebno; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bo vsak poskus odmika od člena 77 PDEU kot pravilne pravne podlage za vse ukrepe na tem področju pomenil odmik od pogodb EU, in si pridržuje pravico do uporabe vseh razpoložljivih pravnih sredstev, če bo potrebno;

*

* *

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(2)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

(3)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 6.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/186 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/186

---

Četrtek, 7. julij 2011Pristop Evropskega parlamenta k izvajanju členov 9 in 10 Protokola št. 1 k Lizbonski pogodbi o parlamentarnem sodelovanju na področju na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (SVOP)

P7_TA(2011)0337

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o pristopu Evropskega parlamenta k izvrševanju členov 9 in 10 protokola 1 k Lizbonski pogodbi v zvezi s parlamentarnim sodelovanjem na področju SZVP/SVOP

2013/C 33 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9 in 10 protokola 1 k tem pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9 in 10 protokola 1 k tem pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1) in priložene izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1) in priložene izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženem Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavkom 43 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (3), zlasti odstavka 18 te resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženem Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavkom 43 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (3), zlasti odstavka 18 te resolucije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) po uveljavitvi Lizbonske pogodbe (4), zlasti odstavkov 12, 13 in 14 te resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) po uveljavitvi Lizbonske pogodbe (4), zlasti odstavkov 12, 13 in 14 te resolucije,

| — | ob upoštevanju konference predsednikov parlamentov EU v Bruslju 4. in 5. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference predsednikov parlamentov EU v Bruslju 4. in 5. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju prispevkov in sklepov XLV. srečanja konference odborov za evropske zadeve (COSAC) v Budimpešti med 29. in 31. majem 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov in sklepov XLV. srečanja konference odborov za evropske zadeve (COSAC) v Budimpešti med 29. in 31. majem 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker člen 9 protokola 1 določa, da morajo organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja v skupaj opredeliti Evropski parlament in nacionalni parlamenti, |
| --- | --- |

A.

ker člen 9 protokola 1 določa, da morajo organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja v skupaj opredeliti Evropski parlament in nacionalni parlamenti,

| B. | ker mora podpredsednik/visoki predstavnik kot član kolegija komisarjev pridobiti odobritev Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

B.

ker mora podpredsednik/visoki predstavnik kot član kolegija komisarjev pridobiti odobritev Evropskega parlamenta,

| C. | ker Evropski parlament skupaj s Svetom soodloča o proračunu EU za zunanje delovanje, vključno s proračunom za civilne misije SZVP in SVOP ter upravne stroške za vojaško koordiniranje EU, |
| --- | --- |

C.

ker Evropski parlament skupaj s Svetom soodloča o proračunu EU za zunanje delovanje, vključno s proračunom za civilne misije SZVP in SVOP ter upravne stroške za vojaško koordiniranje EU,

| D. | ker se v skladu s pogodbo Evropski parlament redno vpraša za mnenje o glavnih vidikih in temeljnih odločitvah SZVP in ker se zahteva njegova odobritev za preobrazbo strategij EU v zakone ter za sklenitev mednarodnih sporazumov, vključno s sporazumi, ki večinoma zadevajo SZVP; edina izjema so sporazumi, ki obravnavajo izključno SZVP; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s pogodbo Evropski parlament redno vpraša za mnenje o glavnih vidikih in temeljnih odločitvah SZVP in ker se zahteva njegova odobritev za preobrazbo strategij EU v zakone ter za sklenitev mednarodnih sporazumov, vključno s sporazumi, ki večinoma zadevajo SZVP; edina izjema so sporazumi, ki obravnavajo izključno SZVP;

| 1. | ponovno poudarja, da je Evropski parlament vir demokratične legitimnosti SZVP in SVOP, nad katerima izvaja politični nadzor; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je Evropski parlament vir demokratične legitimnosti SZVP in SVOP, nad katerima izvaja politični nadzor;

| 2. | je istočasno prepričan, da bi okrepljeno medparlamentarno sodelovanje na področju SZVP in SVOP povečalo vpliv parlamentov na politične odločitve EU in njenih držav članic, in sicer zaradi odgovornosti Evropskega parlamenta za skupne politike Unije, vključno s SZVP/SVOP, ter zaradi pravic, ki jih ima vsak nacionalni parlament v zvezi z odločitvami na področju nacionalne varnosti in obrambne politike; |
| --- | --- |

2.

je istočasno prepričan, da bi okrepljeno medparlamentarno sodelovanje na področju SZVP in SVOP povečalo vpliv parlamentov na politične odločitve EU in njenih držav članic, in sicer zaradi odgovornosti Evropskega parlamenta za skupne politike Unije, vključno s SZVP/SVOP, ter zaradi pravic, ki jih ima vsak nacionalni parlament v zvezi z odločitvami na področju nacionalne varnosti in obrambne politike;

| 3. | obžaluje, da na konferenci predsednikov parlamentov EU 4. in 5. aprila 2011 ni prišlo do dogovora in pričakuje, da bo podprl prizadevanja poljskega predsedstva, da bi se dosegel dogovor med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti o novih oblikah medparlamentarnega sodelovanja na tem področju; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da na konferenci predsednikov parlamentov EU 4. in 5. aprila 2011 ni prišlo do dogovora in pričakuje, da bo podprl prizadevanja poljskega predsedstva, da bi se dosegel dogovor med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti o novih oblikah medparlamentarnega sodelovanja na tem področju;

| 4. | potrjuje svoja stališča iz ustreznih poročil, zlasti pa:






  — | da naj v skladu s členom 9 protokola 1 k Lizbonski pogodbi Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti določa organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja, da bi se spodbudila delitev odgovornosti pri organizaciji in da bi prišlo do učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

4.

potrjuje svoja stališča iz ustreznih poročil, zlasti pa:

—

da naj v skladu s členom 9 protokola 1 k Lizbonski pogodbi Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti določa organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja, da bi se spodbudila delitev odgovornosti pri organizaciji in da bi prišlo do učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja;

| — | da bi predstavništvo EP v kakršni koli novi obliki medparlamentarnega sodelovanja moralo biti sorazmerno z dometom in pomenom njegove vloge pri nadzoru SZVP/SVOP ter tako, ki bi priznavalo skupno evropsko naravo teh politik in ki bi odražalo politični in geografski pluralizem Parlamenta; |
| --- | --- |

—

da bi predstavništvo EP v kakršni koli novi obliki medparlamentarnega sodelovanja moralo biti sorazmerno z dometom in pomenom njegove vloge pri nadzoru SZVP/SVOP ter tako, ki bi priznavalo skupno evropsko naravo teh politik in ki bi odražalo politični in geografski pluralizem Parlamenta;

| — | da so, za doseganje dodane vrednosti in da bi se omejili stroški, sekretariat in prostori Evropskega parlamenta načeloma na voljo za organizacijo medparlamentarnih srečanj; |
| --- | --- |

—

da so, za doseganje dodane vrednosti in da bi se omejili stroški, sekretariat in prostori Evropskega parlamenta načeloma na voljo za organizacijo medparlamentarnih srečanj;

| — | da zaključki medparlamentarnih srečanj niso zavezujoči za sodelujoče; |
| --- | --- |

—

da zaključki medparlamentarnih srečanj niso zavezujoči za sodelujoče;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje poljskemu predsedstvu konference predsednikov parlamentov EU, predsednikom parlamentov EU in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje poljskemu predsedstvu konference predsednikov parlamentov EU, predsednikom parlamentov EU in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0280.

(2)  Prav tam, Priloga II.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0227.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0228.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/188

---

Četrtek, 7. julij 2011Program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji

P7_TA(2011)0338

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji

2013/C 33 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 27 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in Uredbe Komisije (ES) št. 983/2008 z dne 3. oktobra 2008 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in Uredbe Komisije (ES) št. 983/2008 z dne 3. oktobra 2008 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2009 (2),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (KOM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (KOM(2010)0486),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi T-576/08, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi T-576/08,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 562/2011 z dne 10. junija 2011 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Evropski uniji za proračunsko leto 2012 in o odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 807/2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 562/2011 z dne 10. junija 2011 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Evropski uniji za proračunsko leto 2012 in o odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 807/2010 (3),

| — | ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) v zvezi z razdeljevanjem hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) v zvezi z razdeljevanjem hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 4. aprila 2006 (5) o tem programu, svoje resolucije z dne 22. maja 2008 (6), svojega stališča z dne 26. marca 2009 in predloga Komisije KOM(2010)0486, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 4. aprila 2006 (5) o tem programu, svoje resolucije z dne 22. maja 2008 (6), svojega stališča z dne 26. marca 2009 in predloga Komisije KOM(2010)0486,

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/441/EGS o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/441/EGS o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Komisija ocenjuje, da 43 milijonom ljudi v EU grozi pomanjkanje hrane, |
| --- | --- |

A.

ker Komisija ocenjuje, da 43 milijonom ljudi v EU grozi pomanjkanje hrane,

| B. | ker zaradi gospodarske in finančne krize ter hitro naraščajočih cen hrane vse več ljudem grozi pomanjkanje hrane, |
| --- | --- |

B.

ker zaradi gospodarske in finančne krize ter hitro naraščajočih cen hrane vse več ljudem grozi pomanjkanje hrane,

| C. | ker Komisija ocenjuje, da je v EU 80 milijonov ljudi, ki jim grozi revščina ter da bi se zaradi finančne in gospodarske krize število ljudi, ki živijo v revščini, lahko še povečalo; ker je ena od petih prednostnih nalog strategije EU za leto 2020 zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v Evropski uniji, |
| --- | --- |

C.

ker Komisija ocenjuje, da je v EU 80 milijonov ljudi, ki jim grozi revščina ter da bi se zaradi finančne in gospodarske krize število ljudi, ki živijo v revščini, lahko še povečalo; ker je ena od petih prednostnih nalog strategije EU za leto 2020 zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v Evropski uniji,

| D. | ker program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, ki je bil uveden leta 1987 v skupni kmetijski politiki, trenutno zagotavlja pomoč v hrani 13 milijonom ljudi, ki trpijo revščino, v 19 državah članicah, v njegove distribucijske verige pa je vključenih okrog 240 bank hrane in dobrodelnih organizacij, |
| --- | --- |

D.

ker program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, ki je bil uveden leta 1987 v skupni kmetijski politiki, trenutno zagotavlja pomoč v hrani 13 milijonom ljudi, ki trpijo revščino, v 19 državah članicah, v njegove distribucijske verige pa je vključenih okrog 240 bank hrane in dobrodelnih organizacij,

| E. | ker so se intervencijske zaloge EU znatno zmanjšale, |
| --- | --- |

E.

ker so se intervencijske zaloge EU znatno zmanjšale,

| F. | ker je program vse bolj odvisen od nakupov na trgu zaradi preoblikovanja skupne kmetijske politike in posledičnega zmanjšanja intervencijskih zalog, iz katerih je program običajno dobival hrano, |
| --- | --- |

F.

ker je program vse bolj odvisen od nakupov na trgu zaradi preoblikovanja skupne kmetijske politike in posledičnega zmanjšanja intervencijskih zalog, iz katerih je program običajno dobival hrano,

| G. | ker je Sodišče Evropske unije odločilo, da se člen 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 o dodatni dobavi hrane na trgu razglasi za ničnega, |
| --- | --- |

G.

ker je Sodišče Evropske unije odločilo, da se člen 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 o dodatni dobavi hrane na trgu razglasi za ničnega,

| H. | ker predlog Komisije za leto 2012 po sodbi Sodišča Evropske unije vključuje nenadno znižanje sredstev s 500 milijonov EUR za leto 2011 na zgolj 113 milijonov EUR za leto 2012, |
| --- | --- |

H.

ker predlog Komisije za leto 2012 po sodbi Sodišča Evropske unije vključuje nenadno znižanje sredstev s 500 milijonov EUR za leto 2011 na zgolj 113 milijonov EUR za leto 2012,

| I. | ker se bo za skupno kmetijsko politiko in z njo povezane programe, pa tudi strukturne sklade, vključno z Evropskim socialnim skladom, leta 2014 začelo novo obdobje financiranja, |
| --- | --- |

I.

ker se bo za skupno kmetijsko politiko in z njo povezane programe, pa tudi strukturne sklade, vključno z Evropskim socialnim skladom, leta 2014 začelo novo obdobje financiranja,

| 1. | poudarja, da ima nenadna zaustavitev sedanjega delujočega sistema pomoči brez predhodnega obvestila ali priprave hude posledice za najbolj ranljive državljane EU in ni zanesljiv način financiranja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima nenadna zaustavitev sedanjega delujočega sistema pomoči brez predhodnega obvestila ali priprave hude posledice za najbolj ranljive državljane EU in ni zanesljiv način financiranja;

| 2. | zato poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta prehodno rešitev za preostali leti financiranja (2012 in 2013), da bi se izognili takojšnjemu in velikemu zmanjšanju pomoči v hrani zaradi znižanja financiranja s 500 milijonov na 113 milijonov EUR, in tako zagotovita ljudem, ki so odvisni od te pomoči, da ne bodo trpeli pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

2.

zato poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta prehodno rešitev za preostali leti financiranja (2012 in 2013), da bi se izognili takojšnjemu in velikemu zmanjšanju pomoči v hrani zaradi znižanja financiranja s 500 milijonov na 113 milijonov EUR, in tako zagotovita ljudem, ki so odvisni od te pomoči, da ne bodo trpeli pomanjkanja hrane;

| 3. | zato poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta rešitev za nadaljnje financiranje programa razdeljevanja hrane za preostali leti sedanjega obdobja financiranja (2012 in 2013) in za novo obdobje financiranja 2014–2020 na pravni podlagi, ki je Sodišče Evropske unije ne bo moglo izpodbijati, ter naj ohranita zgornjo letno mejo financiranja 500 milijonov EUR, s čimer bi zagotovili, da ljudje, ki so odvisni od pomoči, ne bodo trpeli pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

3.

zato poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta rešitev za nadaljnje financiranje programa razdeljevanja hrane za preostali leti sedanjega obdobja financiranja (2012 in 2013) in za novo obdobje financiranja 2014–2020 na pravni podlagi, ki je Sodišče Evropske unije ne bo moglo izpodbijati, ter naj ohranita zgornjo letno mejo financiranja 500 milijonov EUR, s čimer bi zagotovili, da ljudje, ki so odvisni od pomoči, ne bodo trpeli pomanjkanja hrane;

| 4. | poziva vse zadevne akterje, naj na dolgi rok skrbno ocenijo primernost programa pomoči v hrani, zlasti kot elementa skupne kmetijske politike, ob upoštevanju novega obdobja financiranja od leta 2014 dalje; |
| --- | --- |

4.

poziva vse zadevne akterje, naj na dolgi rok skrbno ocenijo primernost programa pomoči v hrani, zlasti kot elementa skupne kmetijske politike, ob upoštevanju novega obdobja financiranja od leta 2014 dalje;

| 5. | je seznanjen z napovedjo predloga, ki jo je komisar Dacian Cioloș podal 29. junija 2011, da se program, namenjen najbolj ogroženim osebam, umakne iz skupne kmetijske politike, ter ugotavlja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z napovedjo predloga, ki jo je komisar Dacian Cioloș podal 29. junija 2011, da se program, namenjen najbolj ogroženim osebam, umakne iz skupne kmetijske politike, ter ugotavlja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje;

| 6. | opozarja, da je treba programe za ogrožene osebe izvajati ob upoštevanju postopkov pred Sodiščem prve stopnje, kakor je Komisija pravilno poudarila v svoji oceni prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2012; je seznanjen, da je Sodišče v svoji sodbi T-576/08 z dne 13. aprila 2011 določilo, da mora program kriti le dobavo hrane iz intervencijskih zalog, v nasprotju z izdatki, ki bi nastali zaradi nakupa hrane na trgu; ugotavlja, da člena 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 zaradi sodbe ni mogoče uporabiti za pravno podlago za razdeljevanje hrane tistim, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba programe za ogrožene osebe izvajati ob upoštevanju postopkov pred Sodiščem prve stopnje, kakor je Komisija pravilno poudarila v svoji oceni prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2012; je seznanjen, da je Sodišče v svoji sodbi T-576/08 z dne 13. aprila 2011 določilo, da mora program kriti le dobavo hrane iz intervencijskih zalog, v nasprotju z izdatki, ki bi nastali zaradi nakupa hrane na trgu; ugotavlja, da člena 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 zaradi sodbe ni mogoče uporabiti za pravno podlago za razdeljevanje hrane tistim, ki jo potrebujejo;

| 7. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembo uredbe o programu za najbolj ogrožene osebe, da bi našli rešitev za sedanji zastoj te zadeve na ravni Sveta; meni, da je treba za naslednje finančno programsko obdobje poiskati najustreznejšo pravno podlago; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj predlaga spremembo uredbe o programu za najbolj ogrožene osebe, da bi našli rešitev za sedanji zastoj te zadeve na ravni Sveta; meni, da je treba za naslednje finančno programsko obdobje poiskati najustreznejšo pravno podlago;

| 8. | poudarja, da je pravica do oskrbe s hrano osnovna in temeljna človekova pravica, uresniči pa se takrat, kadar imajo vsi ljudje ves čas fizični in ekonomski dostop do ustreznih, varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in preferenc za aktivno in zdravo življenje; poudarja, da slaba prehrana slabo vpliva na zdravje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je pravica do oskrbe s hrano osnovna in temeljna človekova pravica, uresniči pa se takrat, kadar imajo vsi ljudje ves čas fizični in ekonomski dostop do ustreznih, varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in preferenc za aktivno in zdravo življenje; poudarja, da slaba prehrana slabo vpliva na zdravje;

| 9. | poudarja, da je visokokakovostna in zdrava prehrana še zlasti pomembna za otroke in da prispeva k izpolnjevanju njihovih razvojnih in vzgojnih potreb; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je visokokakovostna in zdrava prehrana še zlasti pomembna za otroke in da prispeva k izpolnjevanju njihovih razvojnih in vzgojnih potreb;

| 10. | pozdravlja pobudo Komisije in agencij Združenih narodov za skupno prizadevanje proti negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano in nezadostni prehrani po celem svetu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pobudo Komisije in agencij Združenih narodov za skupno prizadevanje proti negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano in nezadostni prehrani po celem svetu;

| 11. | poudarja, da je treba kmetom zagotoviti dostojen in pravičen dohodek ter nagrado za njihovo delo; poudarja, da imajo kmetje v številnih regijah finančne težave; poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje revščine na podeželju in propadanja podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba kmetom zagotoviti dostojen in pravičen dohodek ter nagrado za njihovo delo; poudarja, da imajo kmetje v številnih regijah finančne težave; poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje revščine na podeželju in propadanja podeželskih skupnosti;

| 12. | meni, da za večjo prehransko varnost ter za vzpostavitev trajnostnih sistemov proizvodnje in dobave ostaja nujno na dolgi rok kar najbolj zmanjšati živilske odpadke; |
| --- | --- |

12.

meni, da za večjo prehransko varnost ter za vzpostavitev trajnostnih sistemov proizvodnje in dobave ostaja nujno na dolgi rok kar najbolj zmanjšati živilske odpadke;

| 13. | poudarja, kako pomembno je, zlasti v sedanji gospodarski, finančni in socialni krizi, zagotoviti pomoč najranljivejšim in najbolj ogroženim članom družbe na evropski ravni; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno je, zlasti v sedanji gospodarski, finančni in socialni krizi, zagotoviti pomoč najranljivejšim in najbolj ogroženim članom družbe na evropski ravni;

| 14. | opozarja, da je ena od petih prednostnih nalog strategije EU za leto 2020 zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v Evropski uniji; poudarja, da je za boj proti revščini potrebna celovita politika, ki bo povezala dostojen dohodek, delovne pogoje in življenjske razmere ter dostop do temeljnih političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic; meni, da so ukrepi za pomoč v hrani lahko eden od elementov širše celostne politike za boj proti revščini; priznava, da je stranski učinek revščine pogosto podhranjenost in pomanjkanje hrane; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je ena od petih prednostnih nalog strategije EU za leto 2020 zmanjšanje revščine in socialne izključenosti v Evropski uniji; poudarja, da je za boj proti revščini potrebna celovita politika, ki bo povezala dostojen dohodek, delovne pogoje in življenjske razmere ter dostop do temeljnih političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic; meni, da so ukrepi za pomoč v hrani lahko eden od elementov širše celostne politike za boj proti revščini; priznava, da je stranski učinek revščine pogosto podhranjenost in pomanjkanje hrane;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(2)  UL L 268, 9.10.2008, str. 3.

(3)  UL L 152, 11.6.2011, str. 24.

(4)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 258.

(5)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 170.

(6)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 71.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/191 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/191

---

Četrtek, 7. julij 2011Napredek na področju boja proti minam

P7_TA(2011)0339

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o napredku na področju boja proti minam (2011/2007(INI))

2013/C 33 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Ottawske konvencije o prepovedi uporabe, skladiščenja, proizvodnje in transporta protipehotnih min in o njihovem uničenju (v nadaljevanju: Pogodba o prepovedi min) z dne 3. decembra 1997, ki je začela veljati 1. marca 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ottawske konvencije o prepovedi uporabe, skladiščenja, proizvodnje in transporta protipehotnih min in o njihovem uničenju (v nadaljevanju: Pogodba o prepovedi min) z dne 3. decembra 1997, ki je začela veljati 1. marca 1999,

| — | ob upoštevanju Konvencije o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja iz leta 1980 in njenih protokolov, zlasti spremenjenega Protokola II o prepovedih ali omejitvah uporabe min, min presenečenja in drugih priprav ter Protokola V o eksplozivnih ostankih vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja iz leta 1980 in njenih protokolov, zlasti spremenjenega Protokola II o prepovedih ali omejitvah uporabe min, min presenečenja in drugih priprav ter Protokola V o eksplozivnih ostankih vojne,

| — | ob upoštevanju svojih zadnjih resolucij z dne 22. aprila 2004 o protipehotnih minah (1), z dne 7. julija 2005 o svetu brez min (2), z dne 19. januarja 2006 o invalidnosti in razvoju (3), z dne 13. decembra 2007 o deseti obletnici Konvencije o prepovedi protipehotnih min (4) in z dne 6. septembra 2001 o ukrepih za spodbujanje zaveze nedržavnih akterjev o popolni prepovedi protipehotnih min (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih zadnjih resolucij z dne 22. aprila 2004 o protipehotnih minah (1), z dne 7. julija 2005 o svetu brez min (2), z dne 19. januarja 2006 o invalidnosti in razvoju (3), z dne 13. decembra 2007 o deseti obletnici Konvencije o prepovedi protipehotnih min (4) in z dne 6. septembra 2001 o ukrepih za spodbujanje zaveze nedržavnih akterjev o popolni prepovedi protipehotnih min (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v državah v razvoju (6) ter Uredbe Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v državah v razvoju (6) ter Uredbe Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju (7),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz Cartagene 2010–2014: končajmo trpljenje, ki ga povzročajo protipehotne mine, sprejetega na drugi revizijski konferenci Ottawske konvencije iz leta 1997, ki je od 30. novembra do 4. decembra 2009 potekala v Cartageni v Kolumbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz Cartagene 2010–2014: končajmo trpljenje, ki ga povzročajo protipehotne mine, sprejetega na drugi revizijski konferenci Ottawske konvencije iz leta 1997, ki je od 30. novembra do 4. decembra 2009 potekala v Cartageni v Kolumbiji,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o Ukrepih Evropske skupnosti za boj proti minam 2008–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o Ukrepih Evropske skupnosti za boj proti minam 2008–2013,

| — | ob upoštevanju številnih resolucij o kasetnem strelivu, zadnje z dne 8. julija 2010 (8), in Konvencije iz Osla o kasetnem strelivu, ki je začela veljati 1. avgusta 2010, podpisalo pa jo je 94 držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih resolucij o kasetnem strelivu, zadnje z dne 8. julija 2010 (8), in Konvencije iz Osla o kasetnem strelivu, ki je začela veljati 1. avgusta 2010, podpisalo pa jo je 94 držav,

| — | ob upoštevanju letnega poročila organa Združenih narodov za boj proti minam za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila organa Združenih narodov za boj proti minam za leto 2009,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0211/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0211/2011),

| A. | ker EU dejavno sodeluje pri boju proti minam, zlasti od skupnega ukrepa leta 1995, in je zavezana cilju popolne prepovedi in odprave protipehotnih min po vsem svetu; ker je EU vodilni podpornik in akter pri boju proti minam, ki je med njenimi prednostnimi nalogami s področja človekovih pravic ter humanitarne in razvojne pomoči, |
| --- | --- |

A.

ker EU dejavno sodeluje pri boju proti minam, zlasti od skupnega ukrepa leta 1995, in je zavezana cilju popolne prepovedi in odprave protipehotnih min po vsem svetu; ker je EU vodilni podpornik in akter pri boju proti minam, ki je med njenimi prednostnimi nalogami s področja človekovih pravic ter humanitarne in razvojne pomoči,

| B. | ker boj proti minam pomeni pregledovanje, odkrivanje, označevanje in odstranjevanje protipehotnih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne, vključno z zapuščenimi eksplozivnimi sredstvi, neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi, ostanki kasetnega streliva ter improviziranimi eksplozivnimi sredstvi, pa tudi programe izobraževanja in usposabljanja o nevarnosti min in eksplozivnih ostankov vojne, zlasti za otroke, pomoč žrtvam, uničevanje zalog, skupaj z zavzemanjem za vsesplošno uporabo ustreznih mednarodnih konvencij in pogodb, da bi končali izdelavo protipehotnih min, trgovino z njimi in njihovo uporabo, |
| --- | --- |

B.

ker boj proti minam pomeni pregledovanje, odkrivanje, označevanje in odstranjevanje protipehotnih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne, vključno z zapuščenimi eksplozivnimi sredstvi, neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi, ostanki kasetnega streliva ter improviziranimi eksplozivnimi sredstvi, pa tudi programe izobraževanja in usposabljanja o nevarnosti min in eksplozivnih ostankov vojne, zlasti za otroke, pomoč žrtvam, uničevanje zalog, skupaj z zavzemanjem za vsesplošno uporabo ustreznih mednarodnih konvencij in pogodb, da bi končali izdelavo protipehotnih min, trgovino z njimi in njihovo uporabo,

| C. | ker položene mine in eksplozivni ostanki vojne, vključno z improviziranimi eksplozivnimi sredstvi in neeksplodiranimi ostanki kasetnega streliva, povzročajo izgubo človeških življenj, zlasti med civilnim prebivalstvom, in poleg tega resno ovirajo pokonfliktno obnovo v prizadetih državah, ter se lahko uporabljajo kot surovina za izdelavo improviziranih eksplozivnih sredstev, |
| --- | --- |

C.

ker položene mine in eksplozivni ostanki vojne, vključno z improviziranimi eksplozivnimi sredstvi in neeksplodiranimi ostanki kasetnega streliva, povzročajo izgubo človeških življenj, zlasti med civilnim prebivalstvom, in poleg tega resno ovirajo pokonfliktno obnovo v prizadetih državah, ter se lahko uporabljajo kot surovina za izdelavo improviziranih eksplozivnih sredstev,

| D. | ker se je do 1. decembra 2010 156 držav uradno obvezalo k spoštovanju Pogodbe o prepovedi min, |
| --- | --- |

D.

ker se je do 1. decembra 2010 156 držav uradno obvezalo k spoštovanju Pogodbe o prepovedi min,

| E. | ker je bilo po ocenah Urada za spremljanje min in kasetnega streliva v letu 199918 000 žrtev protipehotnih min in preostalih eksplozivnih ostankov vojne in se je to število do leta 2009 zmanjšalo na približno 4 000; ker se ocenjuje, da je bilo 70 % teh žrtev civilistov, med njimi tretjina otrok, in ker je po vsem svetu še vedno veliko ljudi prizadetih zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo po ocenah Urada za spremljanje min in kasetnega streliva v letu 199918 000 žrtev protipehotnih min in preostalih eksplozivnih ostankov vojne in se je to število do leta 2009 zmanjšalo na približno 4 000; ker se ocenjuje, da je bilo 70 % teh žrtev civilistov, med njimi tretjina otrok, in ker je po vsem svetu še vedno veliko ljudi prizadetih zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne,

| F. | ker sta v zadnjem času protipehotne mine postavljali le dve državi – Burma/Mjanmar in Libija– in ker ni podatkov o izvozu ali meddržavnem prenosu protipehotnih min, ter se samo za tri države predvideva, da nadaljujejo z njihovo proizvodnjo, vendar pa uporniške skupine, na primer Oborožene revolucionarne sile Kolumbije, nadaljujejo s proizvodnjo lastnih naprav, |
| --- | --- |

F.

ker sta v zadnjem času protipehotne mine postavljali le dve državi – Burma/Mjanmar in Libija– in ker ni podatkov o izvozu ali meddržavnem prenosu protipehotnih min, ter se samo za tri države predvideva, da nadaljujejo z njihovo proizvodnjo, vendar pa uporniške skupine, na primer Oborožene revolucionarne sile Kolumbije, nadaljujejo s proizvodnjo lastnih naprav,

| G. | ker je večina oboroženih sil opustila uporabo protipehotnih min, jih pa še vedno, ob improviziranih eksplozivnih sredstvih, ki jih sprožijo žrtve, in kasetnem strelivu, uporabljajo različni oboroženi nedržavni akterji, |
| --- | --- |

G.

ker je večina oboroženih sil opustila uporabo protipehotnih min, jih pa še vedno, ob improviziranih eksplozivnih sredstvih, ki jih sprožijo žrtve, in kasetnem strelivu, uporabljajo različni oboroženi nedržavni akterji,

| H. | ker več kot 90 držav še čuti posledice protipehotnih min in preostalih eksplozivnih ostankov vojne, pri čemer so posledice najhujše v Afganistanu, Kolumbiji, Pakistanu, Mjanmaru, Kambodži in Laosu, |
| --- | --- |

H.

ker več kot 90 držav še čuti posledice protipehotnih min in preostalih eksplozivnih ostankov vojne, pri čemer so posledice najhujše v Afganistanu, Kolumbiji, Pakistanu, Mjanmaru, Kambodži in Laosu,

| I. | ker so najprej prizadete države tiste, ki morajo reševati težave s protipehotnimi minami in eksplozivnimi ostanki vojne na svojem ozemlju pred konflikti, med njimi in po njih, |
| --- | --- |

I.

ker so najprej prizadete države tiste, ki morajo reševati težave s protipehotnimi minami in eksplozivnimi ostanki vojne na svojem ozemlju pred konflikti, med njimi in po njih,

| J. | ker se v številnih prizadetih državah, v katerih so se konflikti končali, z odstranjevanjem min ukvarja le majhno število ljudi, lokalne oborožene sile pa so še vedno velike, |
| --- | --- |

J.

ker se v številnih prizadetih državah, v katerih so se konflikti končali, z odstranjevanjem min ukvarja le majhno število ljudi, lokalne oborožene sile pa so še vedno velike,

| K. | ker bodo žrtve potrebovale pomoč še dolgo potem, ko ne bo več grožnje protipehotnih min, |
| --- | --- |

K.

ker bodo žrtve potrebovale pomoč še dolgo potem, ko ne bo več grožnje protipehotnih min,

| L. | ker se je mednarodna skupnost izredno velikopotezno odzvala na izzive, povezane s tragedijo protipehotnih min, in med letoma 1999 in 2009 za boj proti minam prispevala približno 3,9 milijarde USD, pri čemer so največ prispevali ZDA (902,4 milijona USD), ES (521,9 milijona USD), Japonska (336,9 milijona USD), Norveška (342,7 milijona USD), Kanada (259,8 milijona USD), ZK (220,6 milijona USD), Nemčija (206,9 milijona USD) in Nizozemska (201,9 milijona USD), |
| --- | --- |

L.

ker se je mednarodna skupnost izredno velikopotezno odzvala na izzive, povezane s tragedijo protipehotnih min, in med letoma 1999 in 2009 za boj proti minam prispevala približno 3,9 milijarde USD, pri čemer so največ prispevali ZDA (902,4 milijona USD), ES (521,9 milijona USD), Japonska (336,9 milijona USD), Norveška (342,7 milijona USD), Kanada (259,8 milijona USD), ZK (220,6 milijona USD), Nemčija (206,9 milijona USD) in Nizozemska (201,9 milijona USD),

| M. | ker je občutek ogroženosti zaradi min velikokrat močnejši od resničnosti in se po izračunih le v 2 % tal, ki jih z dragim postopkom fizično očistijo, dejansko nahajajo protipehotne mine ali drugi eksplozivni ostanki vojne, ker je očitno, da je uporaba sredstev, dodeljenih za boj proti minam, neučinkovita, ker poleg tega ugotavlja, da je z boljšimi metodologijami raziskav in razumevanjem njihovih rezultatov mogoče občutno zmanjšati potrebo po čiščenju domnevno nevarnih območij, kar je zadnjih nekaj let tudi uspevalo, |
| --- | --- |

M.

ker je občutek ogroženosti zaradi min velikokrat močnejši od resničnosti in se po izračunih le v 2 % tal, ki jih z dragim postopkom fizično očistijo, dejansko nahajajo protipehotne mine ali drugi eksplozivni ostanki vojne, ker je očitno, da je uporaba sredstev, dodeljenih za boj proti minam, neučinkovita, ker poleg tega ugotavlja, da je z boljšimi metodologijami raziskav in razumevanjem njihovih rezultatov mogoče občutno zmanjšati potrebo po čiščenju domnevno nevarnih območij, kar je zadnjih nekaj let tudi uspevalo,

| N. | ker tehnike in tehnologija za odkrivanje eksploziva kljub precejšnjim vlaganjem niso veliko napredovale in so glede na naraščajočo uporabo improviziranih eksplozivnih sredstev potrebni novi načini, |
| --- | --- |

N.

ker tehnike in tehnologija za odkrivanje eksploziva kljub precejšnjim vlaganjem niso veliko napredovale in so glede na naraščajočo uporabo improviziranih eksplozivnih sredstev potrebni novi načini,

| O. | ker je izobraževanje za zmanjševanje tveganja osrednji element za pomoč ljudem, zlasti otrokom, da bi na območjih, posejanih z minami, živeli varneje ter se seznanili z nevarnostmi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, |
| --- | --- |

O.

ker je izobraževanje za zmanjševanje tveganja osrednji element za pomoč ljudem, zlasti otrokom, da bi na območjih, posejanih z minami, živeli varneje ter se seznanili z nevarnostmi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne,

Svetovna prizadevanja za boj proti minam

| 1. | čestita za napredek v boju proti minam v zadnjih desetih letih, vendar poudarja, da je treba preusmeriti in okrepiti prizadevanja, če želimo nevarnost zaradi protipehotnih min odstraniti v nekem določenem času; |
| --- | --- |

1.

čestita za napredek v boju proti minam v zadnjih desetih letih, vendar poudarja, da je treba preusmeriti in okrepiti prizadevanja, če želimo nevarnost zaradi protipehotnih min odstraniti v nekem določenem času;

| 2. | je zelo vesel, da je k Pogodbi o prepovedi min zdaj pristopilo in jo ratificiralo že 156 držav, vključno z 25 državami članicami EU, vendar obžaluje, da približno 37 držav pogodbe še vedno ni podpisalo; poziva vse države, ki še niso pogodbenice, naj pristopijo k Pogodbi o prepovedi min in h Konvenciji o kasetnem strelivu; zlasti poziva tiste države članice EU, ki še morajo pristopiti k pogodbi, naj to storijo, in spodbuja večje medsebojne učinke med različnimi mednarodnimi instrumenti; |
| --- | --- |

2.

je zelo vesel, da je k Pogodbi o prepovedi min zdaj pristopilo in jo ratificiralo že 156 držav, vključno z 25 državami članicami EU, vendar obžaluje, da približno 37 držav pogodbe še vedno ni podpisalo; poziva vse države, ki še niso pogodbenice, naj pristopijo k Pogodbi o prepovedi min in h Konvenciji o kasetnem strelivu; zlasti poziva tiste države članice EU, ki še morajo pristopiti k pogodbi, naj to storijo, in spodbuja večje medsebojne učinke med različnimi mednarodnimi instrumenti;

| 3. | je zelo vesel, da je 56 držav pristopilo h Konvenciji o kasetnem strelivu, vključno s 15 državami članicami EU; poleg tega pozdravlja sprejetje deklaracije in akcijskega načrta iz Vientjana leta 2010; poziva EU in države članice, naj spodbujajo vsesplošno uporabo in izvajanje Pogodbe o prepovedi min in Konvencije o kasetnem strelivu; |
| --- | --- |

3.

je zelo vesel, da je 56 držav pristopilo h Konvenciji o kasetnem strelivu, vključno s 15 državami članicami EU; poleg tega pozdravlja sprejetje deklaracije in akcijskega načrta iz Vientjana leta 2010; poziva EU in države članice, naj spodbujajo vsesplošno uporabo in izvajanje Pogodbe o prepovedi min in Konvencije o kasetnem strelivu;

| 4. | v celoti podpira izvajanje akcijskega načrta iz Cartagene, ki predvideva podroben petletni načrt obveznosti na vseh področjih boja proti minam, in poziva Svet, naj kolikor hitro mogoče sprejme sklep v podporo temu načrtu; |
| --- | --- |

4.

v celoti podpira izvajanje akcijskega načrta iz Cartagene, ki predvideva podroben petletni načrt obveznosti na vseh področjih boja proti minam, in poziva Svet, naj kolikor hitro mogoče sprejme sklep v podporo temu načrtu;

| 5. | poudarja, da je treba poiskati sinergijo med različnimi razsežnostmi boja proti minam, pri tem pa se posebej osredotočiti na humanitarne in razvojne vidike, tudi s povečevanjem lokalnega lastništva s tem povezanih projektov in sodelovanja pri njih, da bi se bolje odzvali na potrebe neposredno prizadetega prebivalstva; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba poiskati sinergijo med različnimi razsežnostmi boja proti minam, pri tem pa se posebej osredotočiti na humanitarne in razvojne vidike, tudi s povečevanjem lokalnega lastništva s tem povezanih projektov in sodelovanja pri njih, da bi se bolje odzvali na potrebe neposredno prizadetega prebivalstva;

| 6. | priznava velik prispevek mednarodnih donatorjev, mednarodnih agencij in nevladnih organizacij v boju proti velikim težavam, ki jih povzročajo protipehotne mine, ter predanost in požrtvovalnost mednarodnega in lokalnega osebja; |
| --- | --- |

6.

priznava velik prispevek mednarodnih donatorjev, mednarodnih agencij in nevladnih organizacij v boju proti velikim težavam, ki jih povzročajo protipehotne mine, ter predanost in požrtvovalnost mednarodnega in lokalnega osebja;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je leta 2009 in 2010 še sedem držav izjavilo, da so končale odstranjevanje min, tako da je zdaj teh držav skupaj 16; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je leta 2009 in 2010 še sedem držav izjavilo, da so končale odstranjevanje min, tako da je zdaj teh držav skupaj 16;

| 8. | se zaveda, da so ZDA vodilni svetovni akter v boju proti minam, ki močno podpira mednarodne programe za čiščenje miniranih področij in pomoč žrtvam in ki je že izpolnil večino bistvenih določb Pogodbe o prepovedi min, zato ZDA spodbuja, da se pridružijo tej pogodbi; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da so ZDA vodilni svetovni akter v boju proti minam, ki močno podpira mednarodne programe za čiščenje miniranih področij in pomoč žrtvam in ki je že izpolnil večino bistvenih določb Pogodbe o prepovedi min, zato ZDA spodbuja, da se pridružijo tej pogodbi;

| 9. | poziva Rusijo, naj pristopi k Pogodbi o prepovedi min, saj ugotavlja, da je bila Rusija, ki je bila prej glavni vir protipehotnih min in je dolgo veljala za njihovo uporabnico, umaknjena iz seznama za leto 2010, potem ko je izjavila, da je ustavila njihovo uporabo; |
| --- | --- |

9.

poziva Rusijo, naj pristopi k Pogodbi o prepovedi min, saj ugotavlja, da je bila Rusija, ki je bila prej glavni vir protipehotnih min in je dolgo veljala za njihovo uporabnico, umaknjena iz seznama za leto 2010, potem ko je izjavila, da je ustavila njihovo uporabo;

| 10. | države podpisnice pogodbe opozarja na njihove dolžnosti glede uničenja zalog protipehotnih min; je zaskrbljen, ker imata Kitajska in Rusija največje zaloge protipehotnih min, ki po ocenah obsegajo 100 milijonov oziroma 24,5 milijona min; odločno poziva EU, naj v pogajanja z Rusijo in Kitajsko vključi vprašanje o uničenju njihovih obstoječih zalog in o hitrem pristopu k Pogodbi o prepovedi min in poziva EU, naj še naprej spodbuja vsesplošno uporabo Pogodbe o prepovedi min in drugih ustreznih konvencij, tudi tako, da v svoj politični dialog in v sporazume, ki jih podpiše s tretjimi državami, vključi vprašanje boja proti minam; |
| --- | --- |

10.

države podpisnice pogodbe opozarja na njihove dolžnosti glede uničenja zalog protipehotnih min; je zaskrbljen, ker imata Kitajska in Rusija največje zaloge protipehotnih min, ki po ocenah obsegajo 100 milijonov oziroma 24,5 milijona min; odločno poziva EU, naj v pogajanja z Rusijo in Kitajsko vključi vprašanje o uničenju njihovih obstoječih zalog in o hitrem pristopu k Pogodbi o prepovedi min in poziva EU, naj še naprej spodbuja vsesplošno uporabo Pogodbe o prepovedi min in drugih ustreznih konvencij, tudi tako, da v svoj politični dialog in v sporazume, ki jih podpiše s tretjimi državami, vključi vprašanje boja proti minam;

| 11. | obžaluje, da uporniške in teroristične skupine ter drugi nedržavni akterji še naprej uporabljajo protipehotne mine; v tem smislu opozarja na razmere v Kolumbiji, kjer se za Oborožene revolucionarne sile Kolumbije ocenjuje, da so največji uporabnik protipehotnih min med uporniškimi skupinami po vsem svetu; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da uporniške in teroristične skupine ter drugi nedržavni akterji še naprej uporabljajo protipehotne mine; v tem smislu opozarja na razmere v Kolumbiji, kjer se za Oborožene revolucionarne sile Kolumbije ocenjuje, da so največji uporabnik protipehotnih min med uporniškimi skupinami po vsem svetu;

Študija primera – Afganistan

| 12. | ugotavlja, da je Afganistan po obširni in vsesplošni uporabi protipehotnih min v več kot tridesetletnih konfliktih ena od najbolj onesnaženih držav na svetu in da so talibani z uporabo improviziranih eksplozivnih sredstev razmere še poslabšali; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je Afganistan po obširni in vsesplošni uporabi protipehotnih min v več kot tridesetletnih konfliktih ena od najbolj onesnaženih držav na svetu in da so talibani z uporabo improviziranih eksplozivnih sredstev razmere še poslabšali;

| 13. | obžaluje dejstvo, da ima kljub temu, da v Afganistanu že več kot desetletje mine odstranjuje največji in najbolj financiran človekoljubni program za razminiranje na svetu, ta država še vedno eno najvišjih stopenj žrtev na svetu, in je zelo zaskrbljen, da je bila med 508 žrtvami protipehotnih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne med 1. marcem 2009 in 1. marcem 2010 več kot polovica otrok; |
| --- | --- |

13.

obžaluje dejstvo, da ima kljub temu, da v Afganistanu že več kot desetletje mine odstranjuje največji in najbolj financiran človekoljubni program za razminiranje na svetu, ta država še vedno eno najvišjih stopenj žrtev na svetu, in je zelo zaskrbljen, da je bila med 508 žrtvami protipehotnih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne med 1. marcem 2009 in 1. marcem 2010 več kot polovica otrok;

| 14. | se zaveda, da je čiščenje min zaradi potekajočih spopadov na številnih območjih izjemno nevarno in da si talibani za cilje izbirajo pisarne ZN ter lokalno in mednarodno osebje; |
| --- | --- |

14.

se zaveda, da je čiščenje min zaradi potekajočih spopadov na številnih območjih izjemno nevarno in da si talibani za cilje izbirajo pisarne ZN ter lokalno in mednarodno osebje;

| 15. | ugotavlja, da je mednarodna skupnost za boj proti minam v Afganistanu leta 2009 prispevala približno 80 milijonov USD in da je od leta 2002 Evropska unija s svojo finančno in tehnično pomočjo, ki znaša 89 milijonov EUR, pomagala očistiti približno 240 km2 protipehotnih min v državi, s čimer je to zemljišče postalo gospodarsko dostopno, omogočena pa sta bila tudi obnova posesti in povratek družin na svoje domove; poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na pomoč žrtvam in izobraževanje o nevarnosti min; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je mednarodna skupnost za boj proti minam v Afganistanu leta 2009 prispevala približno 80 milijonov USD in da je od leta 2002 Evropska unija s svojo finančno in tehnično pomočjo, ki znaša 89 milijonov EUR, pomagala očistiti približno 240 km2 protipehotnih min v državi, s čimer je to zemljišče postalo gospodarsko dostopno, omogočena pa sta bila tudi obnova posesti in povratek družin na svoje domove; poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na pomoč žrtvam in izobraževanje o nevarnosti min;

| 16. | pozdravlja, da vse dejavnosti skoraj izključno opravlja približno 10 000 domačinov ob mednarodni podpori, kar krepi občutek pripadnosti temu procesu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da vse dejavnosti skoraj izključno opravlja približno 10 000 domačinov ob mednarodni podpori, kar krepi občutek pripadnosti temu procesu;

| 17. | izraža zaskrbljenost, saj se zdi, da afganistanska vlada niti na osrednji niti na provincialni ravni ni pripravljena prevzeti odgovornosti za boj proti minam; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost, saj se zdi, da afganistanska vlada niti na osrednji niti na provincialni ravni ni pripravljena prevzeti odgovornosti za boj proti minam;

Študija primera – Angola

| 18. | zaradi približno trideset let trajajočih spopadov je Angola, podobno kot Afganistan, ena od držav, ki so najbolj prizadete zaradi protipehotnih min; |
| --- | --- |

18.

zaradi približno trideset let trajajočih spopadov je Angola, podobno kot Afganistan, ena od držav, ki so najbolj prizadete zaradi protipehotnih min;

| 19. | ugotavlja, da se je CNIDAH uveljavila kot nacionalni organ, pristojen za boj proti minam, vendar imajo države donatorke le malo vpliva, in da ima vlada dostop do lastnih obsežnih finančnih sredstev, ki se stekajo kot dobiček od nafte; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da se je CNIDAH uveljavila kot nacionalni organ, pristojen za boj proti minam, vendar imajo države donatorke le malo vpliva, in da ima vlada dostop do lastnih obsežnih finančnih sredstev, ki se stekajo kot dobiček od nafte;

| 20. | je zelo zaskrbljen zaradi številnih strukturnih težav, ki so se pokazale po oceni Evropske komisije za leto 2009, kot na primer neučinkovita poraba 2,7 milijona EUR za osebje CNIDAH; odločno poziva EU, naj spremlja, nadzira in ovrednoti učinkovitost porabe denarja ter naj zagotovi, da bodo dodeljena proračunska sredstva porabljena učinkovito in ciljno usmerjeno, zemljišča pa, kot je nujno potrebno, očiščena; |
| --- | --- |

20.

je zelo zaskrbljen zaradi številnih strukturnih težav, ki so se pokazale po oceni Evropske komisije za leto 2009, kot na primer neučinkovita poraba 2,7 milijona EUR za osebje CNIDAH; odločno poziva EU, naj spremlja, nadzira in ovrednoti učinkovitost porabe denarja ter naj zagotovi, da bodo dodeljena proračunska sredstva porabljena učinkovito in ciljno usmerjeno, zemljišča pa, kot je nujno potrebno, očiščena;

| 21. | obžaluje, da kljub končanemu nacionalnemu pregledu leta 2007 in obsežnem programu boja proti minam še vedno ni zanesljivega podatka o resnosti grožnje zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, in da bo država ob taki hitrosti napredka očiščena šele čez 100 let; poudarja, da je nujno potrebno vzpostaviti drugačen odnos med vlado in mednarodnimi donatorji, težavi nameniti več državnih sredstev z uvedbo izboljšane tehnike določanja območij brez min in večjih nacionalnih zmogljivosti za odstranjevanje min, da bi taka območja lahko hitreje začeli uporabljati v koristne namene; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da kljub končanemu nacionalnemu pregledu leta 2007 in obsežnem programu boja proti minam še vedno ni zanesljivega podatka o resnosti grožnje zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, in da bo država ob taki hitrosti napredka očiščena šele čez 100 let; poudarja, da je nujno potrebno vzpostaviti drugačen odnos med vlado in mednarodnimi donatorji, težavi nameniti več državnih sredstev z uvedbo izboljšane tehnike določanja območij brez min in večjih nacionalnih zmogljivosti za odstranjevanje min, da bi taka območja lahko hitreje začeli uporabljati v koristne namene;

Študija primera – Bosna

| 22. | obžaluje, da je v Bosni in Hercegovini 16 let po končanih spopadih še vedno veliko protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, in sicer približno 11 000 minskih polj in domnevno 220 000 aktivnih protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne po vsej državi, kar je resen izziv za varnost ter ovira za gospodarski in socialni razvoj; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da je v Bosni in Hercegovini 16 let po končanih spopadih še vedno veliko protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne, in sicer približno 11 000 minskih polj in domnevno 220 000 aktivnih protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojne po vsej državi, kar je resen izziv za varnost ter ovira za gospodarski in socialni razvoj;

| 23. | ugotavlja, da se je upravljanje ukrepov za boj proti minam izboljšalo z ustanovitvijo centra za boj proti minam Bosne in Hercegovine, vendar obžaluje, da je Bosna in Hercegovina v velikem zaostanku glede ciljev za financiranje in čiščenje, določenih v njenem zahtevku za podaljšanje v okviru Pogodbe o prepovedi min; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da se je upravljanje ukrepov za boj proti minam izboljšalo z ustanovitvijo centra za boj proti minam Bosne in Hercegovine, vendar obžaluje, da je Bosna in Hercegovina v velikem zaostanku glede ciljev za financiranje in čiščenje, določenih v njenem zahtevku za podaljšanje v okviru Pogodbe o prepovedi min;

| 24. | se zaveda, da ima vlada velike težave z mobilizacijo sredstev in da strategija boja proti minam za obdobje 2009 – 2019 še ni bila sprejeta; obžaluje, da se vladna komisija za razminiranje, ki je glavni organ vlade, zadolžen za boj proti minam, že nekaj let ni srečala s predstavniki donatorjev v Sarajevu in da se njeni člani niso udeležili mednarodnih srečanj Pogodbe o prepovedi min od njene druge revizijske konvencije leta 2009; odločno poziva vlado, naj se v celoti zavzame za boj proti minam, da se zagotovi njegovo strateško načrtovanje in upravljanje; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da ima vlada velike težave z mobilizacijo sredstev in da strategija boja proti minam za obdobje 2009 – 2019 še ni bila sprejeta; obžaluje, da se vladna komisija za razminiranje, ki je glavni organ vlade, zadolžen za boj proti minam, že nekaj let ni srečala s predstavniki donatorjev v Sarajevu in da se njeni člani niso udeležili mednarodnih srečanj Pogodbe o prepovedi min od njene druge revizijske konvencije leta 2009; odločno poziva vlado, naj se v celoti zavzame za boj proti minam, da se zagotovi njegovo strateško načrtovanje in upravljanje;

| 25. | čestita Skladu za razminiranje in pomoč žrtvam min s sedežem v Sloveniji za njegov prispevek k boju proti minam v Bosni in Hercegovini, in poudarja, da se mora sklad osredotočati na Bosno in Hercegovino do dokončne odprave težav; |
| --- | --- |

25.

čestita Skladu za razminiranje in pomoč žrtvam min s sedežem v Sloveniji za njegov prispevek k boju proti minam v Bosni in Hercegovini, in poudarja, da se mora sklad osredotočati na Bosno in Hercegovino do dokončne odprave težav;

| 26. | ugotavlja, da v Bosni in Hercegovini deluje 33 akreditiranih organizacij za razminiranje, vendar bi v ta prizadevanja lahko bolj vključili vojsko; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da v Bosni in Hercegovini deluje 33 akreditiranih organizacij za razminiranje, vendar bi v ta prizadevanja lahko bolj vključili vojsko;

| 27. | pozdravlja operacijo EUFOR ALTHEA in njene inštruktorje za izobraževanje o nevarnosti min, ki so usposobili več tisoč ljudi, in jih spodbuja, naj nadaljujejo s prizadevanjem; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja operacijo EUFOR ALTHEA in njene inštruktorje za izobraževanje o nevarnosti min, ki so usposobili več tisoč ljudi, in jih spodbuja, naj nadaljujejo s prizadevanjem;

Pomoč žrtvam

| 28. | priznava, da sta življenje in osnova za preživetje žrtev min, in drugih eksplozivnih ostankov za vedno zaznamovana, da so žrtve večinoma civilisti, pogosto najrevnejši prebivalci v nekaterih najrevnejših državah, ki potrebujejo dolgoletno ciljno in stalno zdravniško in socialno podporo in pomoč, ki bosta potrebni tudi, ko ne bo več novih žrtev; |
| --- | --- |

28.

priznava, da sta življenje in osnova za preživetje žrtev min, in drugih eksplozivnih ostankov za vedno zaznamovana, da so žrtve večinoma civilisti, pogosto najrevnejši prebivalci v nekaterih najrevnejših državah, ki potrebujejo dolgoletno ciljno in stalno zdravniško in socialno podporo in pomoč, ki bosta potrebni tudi, ko ne bo več novih žrtev;

| 29. | pozdravlja, da se je stopnja žrtev s protiminskimi dejavnostmi bistveno znižala, vendar izrecno obžaluje, da je bilo leta 2009 med žrtvami 70 % civilistov, še posebej pa obžaluje visoki delež otrok med žrtvami; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja, da se je stopnja žrtev s protiminskimi dejavnostmi bistveno znižala, vendar izrecno obžaluje, da je bilo leta 2009 med žrtvami 70 % civilistov, še posebej pa obžaluje visoki delež otrok med žrtvami;

| 30. | obžaluje, da so se preživele žrtve min ali organizacije, ki jih zastopajo, v manj kot polovici prizadetih držav udeležile izvajanja pomoči za žrtve in se strinja, da je treba docela spoštovati mnenje in pravice preživelih; odločno poziva mednarodno skupnost in Evropsko unijo, naj občutno povečata delež finančnih sredstev, namenjenih pomoči žrtvam, vendar ne na račun čiščenja min; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da so se preživele žrtve min ali organizacije, ki jih zastopajo, v manj kot polovici prizadetih držav udeležile izvajanja pomoči za žrtve in se strinja, da je treba docela spoštovati mnenje in pravice preživelih; odločno poziva mednarodno skupnost in Evropsko unijo, naj občutno povečata delež finančnih sredstev, namenjenih pomoči žrtvam, vendar ne na račun čiščenja min;

Napredek pri odkrivanju min in tehnikah pregledovanja

| 31. | se zaveda, da je lokalno prebivalstvo na območjih, ki so prizadeta zaradi min, najboljši začetni pokazatelj obstoja nevarnosti zaradi min; |
| --- | --- |

31.

se zaveda, da je lokalno prebivalstvo na območjih, ki so prizadeta zaradi min, najboljši začetni pokazatelj obstoja nevarnosti zaradi min;

| 32. | ugotavlja, da je kljub doseženemu napredku pri tehnologiji, usposabljanju in tehnikah odkrivanja min še vedno težko izvajati hitre, zanesljive in stroškovno učinkovite rešitve ter da so neizogibno še vedno zelo razširjene tehnike, pri katerih se uporablja ročno sondiranje; priznava, da mednarodni standardi ZN za boj proti minam pomembno prispevajo k izboljšanju varnosti in učinkovitosti boja proti minam z oblikovanjem standardov in z zagotavljanjem smernic, prav tako priznava vlogo organa ZN za boj proti minam pri usklajevanju prizadevanja za boj proti minam; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je kljub doseženemu napredku pri tehnologiji, usposabljanju in tehnikah odkrivanja min še vedno težko izvajati hitre, zanesljive in stroškovno učinkovite rešitve ter da so neizogibno še vedno zelo razširjene tehnike, pri katerih se uporablja ročno sondiranje; priznava, da mednarodni standardi ZN za boj proti minam pomembno prispevajo k izboljšanju varnosti in učinkovitosti boja proti minam z oblikovanjem standardov in z zagotavljanjem smernic, prav tako priznava vlogo organa ZN za boj proti minam pri usklajevanju prizadevanja za boj proti minam;

| 33. | ugotavlja, da so najbolj obetavne možnosti za tehnični napredek pri odkrivanju min v metodah, ki so prilagojene vsakemu primeru posebej in ki temeljijo na kombinaciji različnih tehnologij, da se preprečijo žrtve in se razminiranje opravi z minimalnim vplivom na okolje; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da so najbolj obetavne možnosti za tehnični napredek pri odkrivanju min v metodah, ki so prilagojene vsakemu primeru posebej in ki temeljijo na kombinaciji različnih tehnologij, da se preprečijo žrtve in se razminiranje opravi z minimalnim vplivom na okolje;

| 34. | priznava, da je pravilno izveden pregled smiseln samo, če mu sledi natančno in učinkovito poročanje, ter da morajo donatorji zagotoviti smiselno uporabo svojega denarja za financiranje takih dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

priznava, da je pravilno izveden pregled smiseln samo, če mu sledi natančno in učinkovito poročanje, ter da morajo donatorji zagotoviti smiselno uporabo svojega denarja za financiranje takih dejavnosti;

| 35. | poziva Komisijo, naj v tesnem mednarodnem sodelovanju s strokovnjaki na tem področju zagotovi nadaljnja finančna sredstva za raziskave tehnologij in tehnik na področju pregledovanja in odkrivanja min ter naj uporabi sredstva, razpoložljiva v okviru sedmega okvirnega programa ter skupnih raziskav na področju varnosti; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v tesnem mednarodnem sodelovanju s strokovnjaki na tem področju zagotovi nadaljnja finančna sredstva za raziskave tehnologij in tehnik na področju pregledovanja in odkrivanja min ter naj uporabi sredstva, razpoložljiva v okviru sedmega okvirnega programa ter skupnih raziskav na področju varnosti;

Kako odpraviti nevarnost protipehotnih min

| 36. | je zaskrbljen, ker se nekatere države, ki so ogrožene zaradi protipehotnih min, preveč zanašajo na mednarodno finančno pomoč za protiminske dejavnosti in ne zagotavljajo dovolj lastnih človeških in dohodkovnih virov; poziva EU, naj zagotovi večje vključevanje prizadetih držav in jih opozori na njihove obveznosti ter poziva zlasti k preučitvi razmer v Angoli, da se mobilizira večji nacionalni prispevek; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen, ker se nekatere države, ki so ogrožene zaradi protipehotnih min, preveč zanašajo na mednarodno finančno pomoč za protiminske dejavnosti in ne zagotavljajo dovolj lastnih človeških in dohodkovnih virov; poziva EU, naj zagotovi večje vključevanje prizadetih držav in jih opozori na njihove obveznosti ter poziva zlasti k preučitvi razmer v Angoli, da se mobilizira večji nacionalni prispevek;

| 37. | je zaskrbljen zaradi preusmeritve sredstev v čiščenje min na območjih, kjer človekoljubne razmere ali gospodarski razvoj niso močno ogroženi, ali kjer se zaznava ogroženost, vendar v resnici ne obstaja, na račun območij, kjer obstaja velika življenjska nevarnost; poziva k večjemu poudarku na izboljšanem načrtovanju in vodenju operacij ter natančnejšemu pregledu sumljivih območij ter poročanju o tem; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen zaradi preusmeritve sredstev v čiščenje min na območjih, kjer človekoljubne razmere ali gospodarski razvoj niso močno ogroženi, ali kjer se zaznava ogroženost, vendar v resnici ne obstaja, na račun območij, kjer obstaja velika življenjska nevarnost; poziva k večjemu poudarku na izboljšanem načrtovanju in vodenju operacij ter natančnejšemu pregledu sumljivih območij ter poročanju o tem;

| 38. | izraža zaskrbljenost zaradi slabe varnosti in nadzora vojaških skladišč, kjer se hranijo orožje in eksplozivi, vključno z minami, zlasti v državah, kjer potekajo vstaje in nemiri; |
| --- | --- |

38.

izraža zaskrbljenost zaradi slabe varnosti in nadzora vojaških skladišč, kjer se hranijo orožje in eksplozivi, vključno z minami, zlasti v državah, kjer potekajo vstaje in nemiri;

| 39. | meni, da bi morala mednarodna skupnost posvetiti večjo pozornost državam, ki si najtežje pomagajo same, ter čiščenju min in pomoči žrtvam, in da bi moral biti cilj hitreje približati se temu, da bi lahko razglasili, da v državah ni več življenjsko nevarne in gospodarskemu razvoju škodljive nevarnosti min; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morala mednarodna skupnost posvetiti večjo pozornost državam, ki si najtežje pomagajo same, ter čiščenju min in pomoči žrtvam, in da bi moral biti cilj hitreje približati se temu, da bi lahko razglasili, da v državah ni več življenjsko nevarne in gospodarskemu razvoju škodljive nevarnosti min;

| 40. | poziva donatorje, naj zagotovijo finančno pomoč v okviru učinkovitejšega zastavljanja ciljev, spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

40.

poziva donatorje, naj zagotovijo finančno pomoč v okviru učinkovitejšega zastavljanja ciljev, spremljanja in ocenjevanja;

| 41. | meni, da je treba prizadevanja osredotočiti na ustvarjanje in razvoj večjih lokalnih zmogljivosti, ki lahko vključujejo posebej izurjeno lokalno osebje na strukturirani in profesionalni osnovi, ali večji uporabi vojaških enot v pokonfliktnih razmerah, posebej usposobljenih za humanitarno razminiranje; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba prizadevanja osredotočiti na ustvarjanje in razvoj večjih lokalnih zmogljivosti, ki lahko vključujejo posebej izurjeno lokalno osebje na strukturirani in profesionalni osnovi, ali večji uporabi vojaških enot v pokonfliktnih razmerah, posebej usposobljenih za humanitarno razminiranje;

| 42. | poziva k izboljšanemu nacionalnemu načrtovanju, na podlagi najboljše prakse in povečanemu mednarodnemu usklajevanju minskih dejavnosti, da bo porazdelitev sredstev na območja učinkovitejša in se bodo pri tem ohranile preproste birokratske strukture; |
| --- | --- |

42.

poziva k izboljšanemu nacionalnemu načrtovanju, na podlagi najboljše prakse in povečanemu mednarodnemu usklajevanju minskih dejavnosti, da bo porazdelitev sredstev na območja učinkovitejša in se bodo pri tem ohranile preproste birokratske strukture;

| 43. | obžaluje, da ni zanesljivega popisa trenutnega števila žrtev min, eksplozivnih ostankov vojne in improviziranih eksplozivnih sredstev, in poziva k zanesljivi analizi, ki bo vodilo za učinkovitejšo porazdelitev sredstev, pri kateri je treba posvetiti večjo pozornost potrebam žrtev in njihovih družin; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da ni zanesljivega popisa trenutnega števila žrtev min, eksplozivnih ostankov vojne in improviziranih eksplozivnih sredstev, in poziva k zanesljivi analizi, ki bo vodilo za učinkovitejšo porazdelitev sredstev, pri kateri je treba posvetiti večjo pozornost potrebam žrtev in njihovih družin;

| 44. | obžaluje, da EU, odkar je leta 2007 odpravila ustrezno proračunsko postavko, nima več prožnega in večdržavnega instrumenta, da bi se dosledno odzivala na prednostne protiminske dejavnosti, in tudi obžaluje, da se je v količinskem smislu zmanjšala skupna finančna pomoč EU za te vrste dejavnosti: zato poziva k vzpostavitvi bolj zavzetega pristopa ter določitvi proračunske postavke pod vodilnim direktoratom, kar bo poudarilo moč nadaljnjih prizadevanj EU na področju protiminskih dejavnosti, pri čemer je treba upoštevati posebne potrebe posameznih držav, kot so določene v načrtih državne strategije, in hkrati dejstvo, da je obstoj minskih polj v nekaterih državah postal strukturno vprašanje in s tem vprašanje za razvojno politiko EU; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da EU, odkar je leta 2007 odpravila ustrezno proračunsko postavko, nima več prožnega in večdržavnega instrumenta, da bi se dosledno odzivala na prednostne protiminske dejavnosti, in tudi obžaluje, da se je v količinskem smislu zmanjšala skupna finančna pomoč EU za te vrste dejavnosti: zato poziva k vzpostavitvi bolj zavzetega pristopa ter določitvi proračunske postavke pod vodilnim direktoratom, kar bo poudarilo moč nadaljnjih prizadevanj EU na področju protiminskih dejavnosti, pri čemer je treba upoštevati posebne potrebe posameznih držav, kot so določene v načrtih državne strategije, in hkrati dejstvo, da je obstoj minskih polj v nekaterih državah postal strukturno vprašanje in s tem vprašanje za razvojno politiko EU;

| 45. | obžaluje, da do zdaj za financiranje programov boja proti minam nista bili uporabljeni niti izredna pomoč (člen 3) niti dolgoročna komponenta (člen 4) instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

45.

obžaluje, da do zdaj za financiranje programov boja proti minam nista bili uporabljeni niti izredna pomoč (člen 3) niti dolgoročna komponenta (člen 4) instrumenta za stabilnost;

| 46. | poudarja, da lahko protiminske dejavnosti veliko prispevajo k razorožitvi, demobilizaciji in rehabilitaciji, nenazadnje tudi s tem, ker lahko nekdanjim borcem nudijo zelo cenjeno usposobljenost in delo; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da lahko protiminske dejavnosti veliko prispevajo k razorožitvi, demobilizaciji in rehabilitaciji, nenazadnje tudi s tem, ker lahko nekdanjim borcem nudijo zelo cenjeno usposobljenost in delo;

| 47. | poziva donatorje, naj poenotijo način spremljanja in ocenjevanja stroškovne učinkovitosti protiminskih dejavnosti, da jih bo lažje primerjati in ocenjevati po posameznih državah, ter jih poziva, naj prek agencije MASG za pomoč pri protiminskih dejavnostih opredelijo in širijo najboljšo prakso; |
| --- | --- |

47.

poziva donatorje, naj poenotijo način spremljanja in ocenjevanja stroškovne učinkovitosti protiminskih dejavnosti, da jih bo lažje primerjati in ocenjevati po posameznih državah, ter jih poziva, naj prek agencije MASG za pomoč pri protiminskih dejavnostih opredelijo in širijo najboljšo prakso;

| 48. | poziva Evropsko komisijo, naj posodobi svoje smernice o Ukrepih Evropske skupnosti za boj proti minam 2008–2013, da bodo upoštevale spremembe v institucionalnih in finančnih strukturah, zagotavljale hitrejšo in prožnejšo porazdelitev sredstev ter jasna navodila za dostop do finančnih sredstev in se osredotočale na najnujnejše prednostne naloge in najboljšo prakso, naj predvidi pakete pomoči, da najbolj pomoči potrebnim državam pomaga uresničiti obveznosti iz Pogodbe o prepovedi min, ter naj redno spremlja in ocenjuje učinkovitost finančne pomoči; |
| --- | --- |

48.

poziva Evropsko komisijo, naj posodobi svoje smernice o Ukrepih Evropske skupnosti za boj proti minam 2008–2013, da bodo upoštevale spremembe v institucionalnih in finančnih strukturah, zagotavljale hitrejšo in prožnejšo porazdelitev sredstev ter jasna navodila za dostop do finančnih sredstev in se osredotočale na najnujnejše prednostne naloge in najboljšo prakso, naj predvidi pakete pomoči, da najbolj pomoči potrebnim državam pomaga uresničiti obveznosti iz Pogodbe o prepovedi min, ter naj redno spremlja in ocenjuje učinkovitost finančne pomoči;

| 49. | poudarja, da bi moral biti boj proti minam obvezen element v strategiji držav, za katere se ve, da so tam mine in/ali se skladiščijo; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bi moral biti boj proti minam obvezen element v strategiji držav, za katere se ve, da so tam mine in/ali se skladiščijo;

| 50. | je prepričan, da obstaja z boljšo mednarodno usklajenostjo in določitvijo prednostnih nalog, izboljšanimi načini upravljanja, pregledovanja in razminiranja, boljšim spremljanjem in poročanjem ter spretnejšo in boljšo uporabo finančnih sredstev, realna možnost, da se ustvari svet brez protipehotnih min, ki ogrožajo življenja, preživetje in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

50.

je prepričan, da obstaja z boljšo mednarodno usklajenostjo in določitvijo prednostnih nalog, izboljšanimi načini upravljanja, pregledovanja in razminiranja, boljšim spremljanjem in poročanjem ter spretnejšo in boljšo uporabo finančnih sredstev, realna možnost, da se ustvari svet brez protipehotnih min, ki ogrožajo življenja, preživetje in gospodarski razvoj;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji, Organizaciji združenih narodov, predsedniku Združenih držav in kongresu ZDA, vladam držav, ki so zaradi min najbolj ogrožene, in mednarodnim nevladnim organizacijam. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji, Organizaciji združenih narodov, predsedniku Združenih držav in kongresu ZDA, vladam držav, ki so zaradi min najbolj ogrožene, in mednarodnim nevladnim organizacijam.

---

(1)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1075.

(2)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 473.

(3)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 336.

(4)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 485.

(5)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 352.

(6)  UL L 234, 1.9.2001, str. 1.

(7)  UL L 234, 1.9.2001, str. 6.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0285.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/198 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/198

---

Četrtek, 7. julij 2011Demokratična republika Kongo, množična posilstva v provinci Južni Kivu

P7_TA(2011)0340

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o demokratični republiki Kongo in množičnih posilstvih v provinci Južni Kivu

2013/C 33 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja iz junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja iz junija 2000,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o nasilju nad ženskami in boju proti vsem oblikam diskriminacije nad njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o nasilju nad ženskami in boju proti vsem oblikam diskriminacije nad njimi,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega leta 1998, zlasti členov 7 in 8 statuta, v katerem so posilstvo, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, prisilna nosečnost in prisilna sterilizacijo ali katera koli druga oblika primerljivo hudega spolnega nasilja opredeljeni kot zločini zoper človečnost in vojni zločini ter se enačijo z oblikami mučenja in hudih vojnih zločinov ne glede na to, ali so med mednarodnimi ali notranjimi spopadi storjeni sistematično ali ne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega leta 1998, zlasti členov 7 in 8 statuta, v katerem so posilstvo, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, prisilna nosečnost in prisilna sterilizacijo ali katera koli druga oblika primerljivo hudega spolnega nasilja opredeljeni kot zločini zoper človečnost in vojni zločini ter se enačijo z oblikami mučenja in hudih vojnih zločinov ne glede na to, ali so med mednarodnimi ali notranjimi spopadi storjeni sistematično ali ne,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki med oboroženimi spopadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki med oboroženimi spopadi,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1925 (2010), ki opredeljuje mandat misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1925 (2010), ki opredeljuje mandat misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1991 z dne 28. junija 2011, ki podaljšuje mandat MONUSCO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1991 z dne 28. junija 2011, ki podaljšuje mandat MONUSCO,

| — | ob upoštevanju izjave posebne predstavnice Združenih narodov za boj proti spolnemu nasilju v oboroženih spopadih Margot Wallström z dne 23. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne predstavnice Združenih narodov za boj proti spolnemu nasilju v oboroženih spopadih Margot Wallström z dne 23. junija 2011,

| — | ob upoštevanju končnega poročila šeste regionalne seje Skupne parlamentarne skupščine AKP in EU v Yaoundeju (Kamerun) dne 28. in 29. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila šeste regionalne seje Skupne parlamentarne skupščine AKP in EU v Yaoundeju (Kamerun) dne 28. in 29. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju zakonodaje o spolnem nasilju, ki jo je leta 2006 sprejel parlament Demokratične republike Kongo, ki je bila namenjena pospešitvi kazenskega pregona primerov posilstva in naložitvi strožjih kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodaje o spolnem nasilju, ki jo je leta 2006 sprejel parlament Demokratične republike Kongo, ki je bila namenjena pospešitvi kazenskega pregona primerov posilstva in naložitvi strožjih kazni,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je bilo med 10. in 12. junijem 2011 v vaseh Nakiele in Abala v provinci Južni Kivu 170 oseb žrtev posilstva ali telesnega nasilja; ker so bili člani iste odgovorne oborožene skupine že vpleteni v množična posilstva, aretacije in plenjenja na istem območju januarja 2011, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo med 10. in 12. junijem 2011 v vaseh Nakiele in Abala v provinci Južni Kivu 170 oseb žrtev posilstva ali telesnega nasilja; ker so bili člani iste odgovorne oborožene skupine že vpleteni v množična posilstva, aretacije in plenjenja na istem območju januarja 2011,

| B. | ker so varnostne razmere v Južnem Kivuju še vedno izredno nestabilne in so nemiri na vzhodu Demokratične republike Kongo povzročili povečanje kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami, množičnimi posilstvi in z njimi povezanim mučenjem, poboji civilistov ter razširjenim vpoklicem otrok vojakov v oborožene uporniške skupine in vladne vojaške in policijske sile, |
| --- | --- |

B.

ker so varnostne razmere v Južnem Kivuju še vedno izredno nestabilne in so nemiri na vzhodu Demokratične republike Kongo povzročili povečanje kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami, množičnimi posilstvi in z njimi povezanim mučenjem, poboji civilistov ter razširjenim vpoklicem otrok vojakov v oborožene uporniške skupine in vladne vojaške in policijske sile,

| C. | ker je postalo posilstvo kot orožje v vojni, ki ga vojaki strašljivo pogosto uporabljajo za ustrahovanje, kaznovanje in nadzor nad žrtvami, na vzhodu Demokratične republike Kongo po začetku vojaških operacij leta 2009 grozljivo vsakdanje; ker grozodejstva, zagrešena proti ženskam, zajemajo posilstva, skupinska posilstva, spolno suženjstvo in umore ter imajo daljnosežne posledice za telesno in duševno uničenje žensk, |
| --- | --- |

C.

ker je postalo posilstvo kot orožje v vojni, ki ga vojaki strašljivo pogosto uporabljajo za ustrahovanje, kaznovanje in nadzor nad žrtvami, na vzhodu Demokratične republike Kongo po začetku vojaških operacij leta 2009 grozljivo vsakdanje; ker grozodejstva, zagrešena proti ženskam, zajemajo posilstva, skupinska posilstva, spolno suženjstvo in umore ter imajo daljnosežne posledice za telesno in duševno uničenje žensk,

| D. | ker je 29. junija 2011 varnostni svet Združenih narodov sklenil, da podaljša svojo misijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) za dodatno leto, in ker ima misija mandat, ki jo pooblašča, da lahko uporabi vsa potrebna sredstva za zaščito civilistov pred kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker je 29. junija 2011 varnostni svet Združenih narodov sklenil, da podaljša svojo misijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) za dodatno leto, in ker ima misija mandat, ki jo pooblašča, da lahko uporabi vsa potrebna sredstva za zaščito civilistov pred kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic,

| E. | ker se žrtve posilstev soočajo z velikim pomanjkanjem infrastrukture in ne morejo izkoristiti pomoči ali ustrezne zdravstvene oskrbe; ker se namerni napadi žensk izvajajo v javnosti, ki pogosto povzročijo, da izgubijo položaj v družbi ter zmožnost poskrbeti za svoje otroke, in ker je nevarnost okužbe z virusom HIV zelo velika; ker nujno zdravniško pomoč zagotavljajo samo številne nevladne organizacije, ki delujejo na terenu in ki jim usklajevanje in dostop do žrtev nista več zagotovljena, |
| --- | --- |

E.

ker se žrtve posilstev soočajo z velikim pomanjkanjem infrastrukture in ne morejo izkoristiti pomoči ali ustrezne zdravstvene oskrbe; ker se namerni napadi žensk izvajajo v javnosti, ki pogosto povzročijo, da izgubijo položaj v družbi ter zmožnost poskrbeti za svoje otroke, in ker je nevarnost okužbe z virusom HIV zelo velika; ker nujno zdravniško pomoč zagotavljajo samo številne nevladne organizacije, ki delujejo na terenu in ki jim usklajevanje in dostop do žrtev nista več zagotovljena,

| F. | ker je nezmožnost Demokratične republike Kongo, da bi pred sodišče privedla pripadnike svoje vojske in oboroženih skupin za dejanja, kazniva po mednarodnem pravu, spodbudila kulturo nekaznovanja; ker kongovska vojska še vedno nima zadostnih kadrovskih, tehničnih in finančnih virov, da bi izpolnila svojo misijo v vzhodnih provincah Demokratične republike Kongo in zagotovila varstvo prebivalcev, |
| --- | --- |

F.

ker je nezmožnost Demokratične republike Kongo, da bi pred sodišče privedla pripadnike svoje vojske in oboroženih skupin za dejanja, kazniva po mednarodnem pravu, spodbudila kulturo nekaznovanja; ker kongovska vojska še vedno nima zadostnih kadrovskih, tehničnih in finančnih virov, da bi izpolnila svojo misijo v vzhodnih provincah Demokratične republike Kongo in zagotovila varstvo prebivalcev,

| G. | ker je izvajanje zakonodaje o spolnem nasilju, ki jo je leta 2006 sprejel parlament Demokratične republike Kongo, zelo omejeno, |
| --- | --- |

G.

ker je izvajanje zakonodaje o spolnem nasilju, ki jo je leta 2006 sprejel parlament Demokratične republike Kongo, zelo omejeno,

| H. | ker morajo imeti mediji bistveno vlogo pri zagotovitvi visoke stopnje mobilizacije in opozarjanju javnosti, |
| --- | --- |

H.

ker morajo imeti mediji bistveno vlogo pri zagotovitvi visoke stopnje mobilizacije in opozarjanju javnosti,

| 1. | ostro obsoja množična posilstva, dejanja spolnega nasilja in druge kršitve človekovih pravic, ki so bila povzročena od 10. do 12. junija 2011 v regiji Južni Kivu; se pridružuje trpljenju in bolečini vseh žrtev spolnega nasilja, zlasti množičnih posilstev, ki je bilo znova in znova zagrešeno v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo v zadnjih štirih letih; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja množična posilstva, dejanja spolnega nasilja in druge kršitve človekovih pravic, ki so bila povzročena od 10. do 12. junija 2011 v regiji Južni Kivu; se pridružuje trpljenju in bolečini vseh žrtev spolnega nasilja, zlasti množičnih posilstev, ki je bilo znova in znova zagrešeno v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo v zadnjih štirih letih;

| 2. | poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj obravnava boj proti množičnim posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami kot nacionalno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

2.

poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj obravnava boj proti množičnim posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami kot nacionalno prednostno nalogo;

| 3. | pozdravlja odločitev Združenih narodov, da bodo raziskali te dogodke; zahteva, da se nemudoma sproži neodvisna in nepristranska preiskava teh zločinov v skladu z mednarodnimi standardi; obžaluje, da vojni zločinci še kar ostajajo na visokih poveljniških položajih; poziva k učinkovitim in takojšnjim ukrepom, da se zagotovi varstvo žrtev in prič v teh preiskavah in po njih; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja odločitev Združenih narodov, da bodo raziskali te dogodke; zahteva, da se nemudoma sproži neodvisna in nepristranska preiskava teh zločinov v skladu z mednarodnimi standardi; obžaluje, da vojni zločinci še kar ostajajo na visokih poveljniških položajih; poziva k učinkovitim in takojšnjim ukrepom, da se zagotovi varstvo žrtev in prič v teh preiskavah in po njih;

| 4. | poziva Komisijo in Demokratično republiko Kongo, naj pregledata državno strategijo za Demokratično republiko Kongo in nacionalni okvirni program desetega evropskega razvojnega sklada (2008–2013), cilj pregleda pa naj bo prednostna obravnava vprašanja množičnih posilstev in spolnega nasilja nad ženskami za boj proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in Demokratično republiko Kongo, naj pregledata državno strategijo za Demokratično republiko Kongo in nacionalni okvirni program desetega evropskega razvojnega sklada (2008–2013), cilj pregleda pa naj bo prednostna obravnava vprašanja množičnih posilstev in spolnega nasilja nad ženskami za boj proti nekaznovanosti;

| 5. | je zaskrbljen zaradi nevarnosti, da se dejanja spolnega nasilja pričnejo obravnavati kot nekaj vsakdanjega; poudarja, da je dolžnost Demokratične republike Kongo, da zagotovi varnost na svojem ozemlju in zavaruje civilno prebivalstvo; opominja predsednika Kabilo, da se je osebno zavzel za vodenje politike ničelne strpnosti, kar zadeva spolno nasilje, in da si bo prizadeval, da bodo vojni zločinci in povzročitelji zločinov proti človečnosti na ozemlju države preganjani, ter da bo sodeloval z Mednarodnim kazenskim sodiščem in državami v tej regiji; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi nevarnosti, da se dejanja spolnega nasilja pričnejo obravnavati kot nekaj vsakdanjega; poudarja, da je dolžnost Demokratične republike Kongo, da zagotovi varnost na svojem ozemlju in zavaruje civilno prebivalstvo; opominja predsednika Kabilo, da se je osebno zavzel za vodenje politike ničelne strpnosti, kar zadeva spolno nasilje, in da si bo prizadeval, da bodo vojni zločinci in povzročitelji zločinov proti človečnosti na ozemlju države preganjani, ter da bo sodeloval z Mednarodnim kazenskim sodiščem in državami v tej regiji;

| 6. | pozdravlja dejavnost nevladnih organizacij, ki prinašajo pomoč žrtvam posilstev in vojnih zločinov, zlasti pa zdravstveno oskrbo, ki jo nudijo nekatere bolnišnice, na primer Panzi v Bukavuju; poudarja, da večina žrtev spolnih napadov ne dobi potrebne zdravstvene, socialne in pravne pomoči; priporoča, da vlada Demokratične republike Kongo izdela celovit program pomoči žrtvam in njihove ponovne vključitve v kongovsko družbo in na trg dela; poziva Komisijo, naj da na voljo dodatna sredstva za boj proti spolnemu nasilju in naj si prizadeva za uvedbo hiš za žrtve spolnega nasilja na občutljivih območjih; predlaga, da se vzpostavi pilotni projekt za izboljšanje zdravstvene pomoči, ki se bo nudila žrtvam spolnega nasilja v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejavnost nevladnih organizacij, ki prinašajo pomoč žrtvam posilstev in vojnih zločinov, zlasti pa zdravstveno oskrbo, ki jo nudijo nekatere bolnišnice, na primer Panzi v Bukavuju; poudarja, da večina žrtev spolnih napadov ne dobi potrebne zdravstvene, socialne in pravne pomoči; priporoča, da vlada Demokratične republike Kongo izdela celovit program pomoči žrtvam in njihove ponovne vključitve v kongovsko družbo in na trg dela; poziva Komisijo, naj da na voljo dodatna sredstva za boj proti spolnemu nasilju in naj si prizadeva za uvedbo hiš za žrtve spolnega nasilja na občutljivih območjih; predlaga, da se vzpostavi pilotni projekt za izboljšanje zdravstvene pomoči, ki se bo nudila žrtvam spolnega nasilja v Demokratični republiki Kongo;

| 7. | je zaskrbljen, ker je bil pred letom in pol ukinjen program nasilje na podlagi spola, ki bi moral zagotoviti usklajevanje humanitarnega odziva za spolno nasilje zaradi pomanjkanja vodstva Sklada ZN za prebivalstvo; poziva tudi k preoblikovanju sistema usklajevanja humanitarne pomoči na terenu; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker je bil pred letom in pol ukinjen program nasilje na podlagi spola, ki bi moral zagotoviti usklajevanje humanitarnega odziva za spolno nasilje zaradi pomanjkanja vodstva Sklada ZN za prebivalstvo; poziva tudi k preoblikovanju sistema usklajevanja humanitarne pomoči na terenu;

| 8. | izraža zaskrbljenost, ker misija MONUSCO ni mogla dejavneje uporabiti svojega mandata in pravil o uporabi, da bi pripomogla k zaščiti pred temi množičnimi posilstvi, tudi tistimi, ki so jih zagrešili pripadniki misije; priznava pa, da je njena prisotnost za dostopnost humanitarne pomoči nepogrešljiva; zato vztraja, da se mandat in pravila o uporabi misije MONUSCO strogo izvajajo, da se učinkoviteje zagotovi varnost prebivalcev; pozdravlja odločitev o podaljšanju mandata misije do 30. junija 2012; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost, ker misija MONUSCO ni mogla dejavneje uporabiti svojega mandata in pravil o uporabi, da bi pripomogla k zaščiti pred temi množičnimi posilstvi, tudi tistimi, ki so jih zagrešili pripadniki misije; priznava pa, da je njena prisotnost za dostopnost humanitarne pomoči nepogrešljiva; zato vztraja, da se mandat in pravila o uporabi misije MONUSCO strogo izvajajo, da se učinkoviteje zagotovi varnost prebivalcev; pozdravlja odločitev o podaljšanju mandata misije do 30. junija 2012;

| 9. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj podpirajo dejavnosti misij EUSEC RD in EUPOL RD; poziva, naj se vprašanje boja proti spolnemu nasilju celovito vključi v varnostne operacije in operacije skupne obrambe; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj podpirajo dejavnosti misij EUSEC RD in EUPOL RD; poziva, naj se vprašanje boja proti spolnemu nasilju celovito vključi v varnostne operacije in operacije skupne obrambe;

| 10. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi sedanjih humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo in premajhnega financiranja v tej regiji zaradi zmanjšanja financiranja nekaterih dvostranskih donatorjev; močno obžaluje, da doslej dodeljena sredstva dosežejo le maloštevilne žrtve; poziva Komisijo, naj ohrani odobreno financiranje za humanitarno pomoč na vzhodu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

10.

je še vedno zelo zaskrbljen zaradi sedanjih humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo in premajhnega financiranja v tej regiji zaradi zmanjšanja financiranja nekaterih dvostranskih donatorjev; močno obžaluje, da doslej dodeljena sredstva dosežejo le maloštevilne žrtve; poziva Komisijo, naj ohrani odobreno financiranje za humanitarno pomoč na vzhodu Demokratične republike Kongo;

| 11. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog o krvavih rudninah, ki podžigajo vojno in množična posilstva, da bi se borili proti nekaznovanosti po vzoru ameriškega Dodd-Franckovega zakona (zlasti dela 1502 zakona), ki nalaga nove zahteve o podatkih v zvezi s proizvodi, za izdelavo katerih se uporabljajo te krvave rudnine; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog o krvavih rudninah, ki podžigajo vojno in množična posilstva, da bi se borili proti nekaznovanosti po vzoru ameriškega Dodd-Franckovega zakona (zlasti dela 1502 zakona), ki nalaga nove zahteve o podatkih v zvezi s proizvodi, za izdelavo katerih se uporabljajo te krvave rudnine;

| 12. | ugotavlja, da se je načrt reševanja spora v Južnem Kivuju, ki daje prednost vojaški rešitvi, izkazal za neuspešnega; ocenjuje, da mora biti rešitev tega spora politična, in obžaluje pomanjkanje poguma pri mednarodni Skupnosti; ocenjuje, da je napočil čas, ko ne zadostuje le obsojanje, in morajo kongovska vlada, Evropska unija in Združeni narodi prevzeti odgovornost in sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo ta grozodejstva prekinili; poudarja, da bodo humanitarne organizacije, če se ne bo nič spremenilo, še dolgo navzoče na terenu; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se je načrt reševanja spora v Južnem Kivuju, ki daje prednost vojaški rešitvi, izkazal za neuspešnega; ocenjuje, da mora biti rešitev tega spora politična, in obžaluje pomanjkanje poguma pri mednarodni Skupnosti; ocenjuje, da je napočil čas, ko ne zadostuje le obsojanje, in morajo kongovska vlada, Evropska unija in Združeni narodi prevzeti odgovornost in sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo ta grozodejstva prekinili; poudarja, da bodo humanitarne organizacije, če se ne bo nič spremenilo, še dolgo navzoče na terenu;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav z območja Velikih jezer, predsedniku, ministrskemu predsedniku in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebni predstavnici Združenih narodov za spolno nasilje v oboroženih spopadih, varnostnemu svetu Združenih narodov ter komisiji Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav z območja Velikih jezer, predsedniku, ministrskemu predsedniku in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebni predstavnici Združenih narodov za spolno nasilje v oboroženih spopadih, varnostnemu svetu Združenih narodov ter komisiji Združenih narodov za človekove pravice.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/201 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/201

---

Četrtek, 7. julij 2011Indonezija in napadi na manjšine

P7_TA(2011)0341

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine

2013/C 33 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu EU o človekovih pravicah v svetu za leto 2006 ter zadevne politike EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu EU o človekovih pravicah v svetu za leto 2006 ter zadevne politike EU (1),

| — | ob upoštevanju izvolitve Indonezije v Svet Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC) maja 2011; ker se od članov UNHRC pričakuje, da bodo zagovarjali najvišje standarde glede promocije in varovanja človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvolitve Indonezije v Svet Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC) maja 2011; ker se od članov UNHRC pričakuje, da bodo zagovarjali najvišje standarde glede promocije in varovanja človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju predsedovanja Indonezije Združenju držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v letu 2011, listine združenja ASEAN, ki je začela veljati 15. decembra 2008 in ustanovitve medvladne komisije ASEAN za človekove pravice 23. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedovanja Indonezije Združenju držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v letu 2011, listine združenja ASEAN, ki je začela veljati 15. decembra 2008 in ustanovitve medvladne komisije ASEAN za človekove pravice 23. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Indonezija ratificirala leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Indonezija ratificirala leta 2006,

| — | ob upoštevanju 29. poglavja indonezijske ustave, ki zagotavlja svobodo vere, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 29. poglavja indonezijske ustave, ki zagotavlja svobodo vere,

| — | ob upoštevanju členov 156 in 156(a) indonezijskega kazenskega zakonika, ki prepovedujeta bogoskrunstvo, krivo vero in versko obrekovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 156 in 156(a) indonezijskega kazenskega zakonika, ki prepovedujeta bogoskrunstvo, krivo vero in versko obrekovanje,

| — | ob upoštevanju predsedniškega odloka št. 1/PNPS/1965 o preprečevanju bogoskrunstva in zlorabe vere; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniškega odloka št. 1/PNPS/1965 o preprečevanju bogoskrunstva in zlorabe vere;

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 8. februarja 2011 o nedavnih napadih na ahmadijce in ubojih njihovih pripadnikov v provinci Banten, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 8. februarja 2011 o nedavnih napadih na ahmadijce in ubojih njihovih pripadnikov v provinci Banten,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Indonezijo in prvega kroga dialoga o človekovih pravicah, ki je potekal v njegovem okviru junija 2010 v Džakarti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Indonezijo in prvega kroga dialoga o človekovih pravicah, ki je potekal v njegovem okviru junija 2010 v Džakarti,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je Indonezija največja država na svetu, kjer je muslimansko prebivalstvo v večini, in ker je v njeni nacionalni ideologiji imenovani pancasila zapisana tradicija pluralizma, kulturne skladnosti, verske svobode in socialne pravičnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je Indonezija največja država na svetu, kjer je muslimansko prebivalstvo v večini, in ker je v njeni nacionalni ideologiji imenovani pancasila zapisana tradicija pluralizma, kulturne skladnosti, verske svobode in socialne pravičnosti,

| B. | ker smo priča precejšnjemu stopnjevanju napadov na verske manjšine, zlasti na ahmadijce, ki se štejejo za muslimane, pa tudi na kristjane, budiste in napredne organizacije civilne družbe, |
| --- | --- |

B.

ker smo priča precejšnjemu stopnjevanju napadov na verske manjšine, zlasti na ahmadijce, ki se štejejo za muslimane, pa tudi na kristjane, budiste in napredne organizacije civilne družbe,

| C. | ker je po prepovedi razširjanja naukov ahmadijskih muslimanov leta 2008 indonezijski minister za verske zadeve večkrat pozval k popolni prepovedi muslimanske skupnosti ahmadijcev, kar je že bilo udejanjeno v treh provincah: Zahodni Javi, Južnem Sulaveziju in Zahodni Sumatri; ker je 6. februarja 2011 množica vsaj 1 500 oseb v kraju Cikeusik v provinci Banten napadla 20 ahmadijskih muslimanov in ubila tri osebe, nekaj drugih pa hudo poškodovala, kar je indonezijskega predsednika spodbudilo, da je dogodek obsodil in zahteval njegovo preiskavo, |
| --- | --- |

C.

ker je po prepovedi razširjanja naukov ahmadijskih muslimanov leta 2008 indonezijski minister za verske zadeve večkrat pozval k popolni prepovedi muslimanske skupnosti ahmadijcev, kar je že bilo udejanjeno v treh provincah: Zahodni Javi, Južnem Sulaveziju in Zahodni Sumatri; ker je 6. februarja 2011 množica vsaj 1 500 oseb v kraju Cikeusik v provinci Banten napadla 20 ahmadijskih muslimanov in ubila tri osebe, nekaj drugih pa hudo poškodovala, kar je indonezijskega predsednika spodbudilo, da je dogodek obsodil in zahteval njegovo preiskavo,

| D. | ker je po tem napadu 8. februarja 2011 nekaj sto ljudi zažgalo tri cerkve in napadlo duhovnika v mestu Temanggung v provinci Osrednja Java po tem, ko je bil neki kristjan, obtožen žaljenja islama, obsojen na pet let zaporne kazni namesto na smrt, kot so pričakovali napadalci; ker je skupnost cerkva v Indoneziji v zadnjih šestih letih zabeležila 430 napadov na krščanske cerkve, |
| --- | --- |

D.

ker je po tem napadu 8. februarja 2011 nekaj sto ljudi zažgalo tri cerkve in napadlo duhovnika v mestu Temanggung v provinci Osrednja Java po tem, ko je bil neki kristjan, obtožen žaljenja islama, obsojen na pet let zaporne kazni namesto na smrt, kot so pričakovali napadalci; ker je skupnost cerkva v Indoneziji v zadnjih šestih letih zabeležila 430 napadov na krščanske cerkve,

| E. | ker je bilo v skladu s členoma 156 in 156(a) indonezijskega kazenskega zakonika že prijetih ali pridržanih 150 oseb in ker podatki kažejo, da skrajneži uporabljajo predpise lokalnih skupnosti glede bogoskrunstva, krive vere in verskega obrekovanja za omejevanje verske svobode in za povzročanje napetosti in nasilja med skupnostmi, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v skladu s členoma 156 in 156(a) indonezijskega kazenskega zakonika že prijetih ali pridržanih 150 oseb in ker podatki kažejo, da skrajneži uporabljajo predpise lokalnih skupnosti glede bogoskrunstva, krive vere in verskega obrekovanja za omejevanje verske svobode in za povzročanje napetosti in nasilja med skupnostmi,

| F. | ker je 19. aprila 2010 indonezijsko ustavno sodišče odločilo, da ohrani zakone o bogoskrunstvu in hereziji in zavrne zahteve za odpravo teh zakonov, ki so jih predložili štirje ugledni islamski humanisti in vsaj sedem indonezijskih organizacij civilne družbe in človekovih pravic, podprlo pa vsaj 40 drugih organizacij, |
| --- | --- |

F.

ker je 19. aprila 2010 indonezijsko ustavno sodišče odločilo, da ohrani zakone o bogoskrunstvu in hereziji in zavrne zahteve za odpravo teh zakonov, ki so jih predložili štirje ugledni islamski humanisti in vsaj sedem indonezijskih organizacij civilne družbe in človekovih pravic, podprlo pa vsaj 40 drugih organizacij,

| G. | ker so na voljo verodostojna poročila, zlasti nacionalnega odbora za človekove pravice, o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešili pripadniki indonezijskih varnostnih sil, vključno z mučenjem in drugimi oblikami trpinčenja ter nepotrebno in pretirano uporabo sile, predvsem na Papui in Moluških otokih; ker odgovorni redko odgovarjajo pred neodvisnim sodiščem; |
| --- | --- |

G.

ker so na voljo verodostojna poročila, zlasti nacionalnega odbora za človekove pravice, o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešili pripadniki indonezijskih varnostnih sil, vključno z mučenjem in drugimi oblikami trpinčenja ter nepotrebno in pretirano uporabo sile, predvsem na Papui in Moluških otokih; ker odgovorni redko odgovarjajo pred neodvisnim sodiščem;

| 1. | odobrava skupno izjavo, ki so jo 24. maja 2011 dali predsednik, predsednik spodnjega doma, predsednik sveta regionalnih predstavnikov, predsednik ljudske posvetovalne skupščine, predsednika vrhovnega in ustavnega sodišča in drugi visoki uradniki, ki so pozvali k podpori pancasile in zaščiti pluralizma; |
| --- | --- |

1.

odobrava skupno izjavo, ki so jo 24. maja 2011 dali predsednik, predsednik spodnjega doma, predsednik sveta regionalnih predstavnikov, predsednik ljudske posvetovalne skupščine, predsednika vrhovnega in ustavnega sodišča in drugi visoki uradniki, ki so pozvali k podpori pancasile in zaščiti pluralizma;

| 2. | poudarja napredek Indonezije na področju izvajanja demokracije in načel pravne države v zadnjih letih in pripisuje velik pomen ohranjanju in poglabljanju harmoničnih odnosov med Evropsko unijo in Indonezijo na mnogih področjih, kar se odraža v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in to državo; |
| --- | --- |

2.

poudarja napredek Indonezije na področju izvajanja demokracije in načel pravne države v zadnjih letih in pripisuje velik pomen ohranjanju in poglabljanju harmoničnih odnosov med Evropsko unijo in Indonezijo na mnogih področjih, kar se odraža v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in to državo;

| 3. | pozdravlja zaveze, ki jih je sprejela Indonezija pred svojo izvolitvijo v Svet za človekove pravice 20. maja 2011, vključno z zavezo o ratifikaciji vseh pomembnejših instrumentov za človekove pravice, zlasti mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zaveze, ki jih je sprejela Indonezija pred svojo izvolitvijo v Svet za človekove pravice 20. maja 2011, vključno z zavezo o ratifikaciji vseh pomembnejših instrumentov za človekove pravice, zlasti mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem;

| 4. | izraža resno skrb zaradi nasilnih dejanj zoper verske manjšine, zlasti ahmadijske muslimane, kristjane, bahajce in budiste; je zaskrbljen, ker kršitve verske svobode spodkopavajo človekove pravice, ki jih zagotavlja indonezijska ustava, vključno s prepovedjo diskriminacije ter s svobodo izražanja, mnenja ter mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

4.

izraža resno skrb zaradi nasilnih dejanj zoper verske manjšine, zlasti ahmadijske muslimane, kristjane, bahajce in budiste; je zaskrbljen, ker kršitve verske svobode spodkopavajo človekove pravice, ki jih zagotavlja indonezijska ustava, vključno s prepovedjo diskriminacije ter s svobodo izražanja, mnenja ter mirnega zbiranja;

| 5. | poziva indonezijsko vlado, zlasti ministra za verske zadeve in indonezijsko sodstvo, naj zagotovijo, da se bodo izvajala in podpirala načela prave države in da bodo storilci dejanj verskega nasilja in sovraštva privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

5.

poziva indonezijsko vlado, zlasti ministra za verske zadeve in indonezijsko sodstvo, naj zagotovijo, da se bodo izvajala in podpirala načela prave države in da bodo storilci dejanj verskega nasilja in sovraštva privedeni pred sodišče;

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi predpisov lokalnih skupnosti glede obrekovanja, ki se z lahkoto zlorabljajo, in zaradi skupnega ministrskega odloka, ki prepoveduje razširjanje muslimanskih ahmadijskih naukov, ter poziva indonezijske organe, naj jih odpravijo ali revidirajo; |
| --- | --- |

6.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi predpisov lokalnih skupnosti glede obrekovanja, ki se z lahkoto zlorabljajo, in zaradi skupnega ministrskega odloka, ki prepoveduje razširjanje muslimanskih ahmadijskih naukov, ter poziva indonezijske organe, naj jih odpravijo ali revidirajo;

| 7. | odobrava delo indonezijske civilne družbe, vključno z muslimanskimi, krščanskimi in laičnimi skupinami za razmislek, organizacijami za človekove pravice in organizacijami za boj proti ekstremizmu, pri spodbujanju pluralizma, verske svobode in harmonije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

odobrava delo indonezijske civilne družbe, vključno z muslimanskimi, krščanskimi in laičnimi skupinami za razmislek, organizacijami za človekove pravice in organizacijami za boj proti ekstremizmu, pri spodbujanju pluralizma, verske svobode in harmonije in človekovih pravic;

| 8. | poziva indonezijsko vlado, naj sledi priporočilom visoke komisarke OZN za človekove pravice, zlasti v zvezi s povabilom posebni poročevalki Združenih narodov za svobodo veroizpovedi in prepričanja, naj obišče državo; |
| --- | --- |

8.

poziva indonezijsko vlado, naj sledi priporočilom visoke komisarke OZN za človekove pravice, zlasti v zvezi s povabilom posebni poročevalki Združenih narodov za svobodo veroizpovedi in prepričanja, naj obišče državo;

| 9. | odobrava preiskavo, ki je bila opravljena v zvezi s smrtonosnimi napadi na ahmadijsko skupnost v provinci Zahodna Java februarja 2011, ki je pripeljala do zamenjave regionalnih in provincialnih direktorjev policije, vložitve obtožnice zoper devet policijskih uradnikov zaradi površnega opravljanja dolžnosti in sojenja 14 drugim osebam zaradi storjenih kaznivih dejanj, in poziva k neodvisnemu spremljanju sojenj obtoženim, da se vsem zagotovi pravična obravnava; |
| --- | --- |

9.

odobrava preiskavo, ki je bila opravljena v zvezi s smrtonosnimi napadi na ahmadijsko skupnost v provinci Zahodna Java februarja 2011, ki je pripeljala do zamenjave regionalnih in provincialnih direktorjev policije, vložitve obtožnice zoper devet policijskih uradnikov zaradi površnega opravljanja dolžnosti in sojenja 14 drugim osebam zaradi storjenih kaznivih dejanj, in poziva k neodvisnemu spremljanju sojenj obtoženim, da se vsem zagotovi pravična obravnava;

| 10. | poziva indonezijske organe, naj raziščejo domnevne kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili pripadniki varnostnih sil, in sprožijo pregon zoper krivce, tudi če gre za osebe s poveljniškimi odgovornostmi; |
| --- | --- |

10.

poziva indonezijske organe, naj raziščejo domnevne kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili pripadniki varnostnih sil, in sprožijo pregon zoper krivce, tudi če gre za osebe s poveljniškimi odgovornostmi;

| 11. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zaprtih zaradi ugovora vesti, ki so bili prijeti in obtoženi le na podlagi udeležbe na miroljubnih političnih protestih, kar je v nasprotju z duhom posebnega zakona iz leta 2001, ki Papuancem, prebivalcem Moluških otokov in drugim etničnim in verskim manjšinam jamči avtonomijo glede pravice do izražanja svoje kulturne identitete; |
| --- | --- |

11.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zaprtih zaradi ugovora vesti, ki so bili prijeti in obtoženi le na podlagi udeležbe na miroljubnih političnih protestih, kar je v nasprotju z duhom posebnega zakona iz leta 2001, ki Papuancem, prebivalcem Moluških otokov in drugim etničnim in verskim manjšinam jamči avtonomijo glede pravice do izražanja svoje kulturne identitete;

| 12. | poziva delegacije EU in diplomatske misije držav članic, naj še naprej tesno spremljajo razmere na področju človekovih pravic, zlasti na občutljivih območjih, kot so Papua, Moluški otoki in Aceh; |
| --- | --- |

12.

poziva delegacije EU in diplomatske misije držav članic, naj še naprej tesno spremljajo razmere na področju človekovih pravic, zlasti na občutljivih območjih, kot so Papua, Moluški otoki in Aceh;

| 13. | poudarja pomen vključitve razsežnosti človekovih pravic, s posebnim poudarkom na verski svobodi in spoštovanju manjšin, v politični dialog v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen vključitve razsežnosti človekovih pravic, s posebnim poudarkom na verski svobodi in spoštovanju manjšin, v politični dialog v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo;

| 14. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo indonezijsko civilno družbo in organizacije za človekove pravice, ki dejavno spodbujajo demokracijo, strpnost in miroljubno sožitje različnih etničnih in verskih skupin; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in Komisijo, naj podprejo indonezijsko civilno družbo in organizacije za človekove pravice, ki dejavno spodbujajo demokracijo, strpnost in miroljubno sožitje različnih etničnih in verskih skupin;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Indonezije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice in Svetu ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Indonezije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice in Svetu ZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/204

---

Četrtek, 7. julij 2011Indija, zlasti smrtna kazen za Davinderja Pala Singha

P7_TA(2011)0342

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o Indiji, zlasti smrtni kazni za Davinderja Pala Singha

2013/C 33 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168, ki poziva k izvajanju njene resolucije 62/149 z dne 18. decembra 2007, za katero je glasovalo 106 držav, s 34 vzdržanimi glasovi in le 46 glasovi proti, in ki poziva k svetovnemu moratoriju za smrtne kazni in usmrtitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168, ki poziva k izvajanju njene resolucije 62/149 z dne 18. decembra 2007, za katero je glasovalo 106 držav, s 34 vzdržanimi glasovi in le 46 glasovi proti, in ki poziva k svetovnemu moratoriju za smrtne kazni in usmrtitve,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju za izvrševanje smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju za izvrševanje smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju smernic EU v zvezi s smrtno kaznijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU v zvezi s smrtno kaznijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o vsesplošnem moratoriju za smrtno kazen (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o vsesplošnem moratoriju za smrtno kazen (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo iz leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo iz leta 1994,

| — | ob upoštevanju tematskega dialoga med EU in Indijo o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega dialoga med EU in Indijo o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (2),

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so se do maja 2011 usmrtitve izvrševale v samo devetih državah, kar jasno kaže na to, da se v svetu vedno bolj priznava krutost in nečloveškost smrtne kazni, |
| --- | --- |

A.

ker so se do maja 2011 usmrtitve izvrševale v samo devetih državah, kar jasno kaže na to, da se v svetu vedno bolj priznava krutost in nečloveškost smrtne kazni,

| B. | ker v Indiji od leta 2004 ni bilo izvršene smrtne kazni, |
| --- | --- |

B.

ker v Indiji od leta 2004 ni bilo izvršene smrtne kazni,

| C. | ker je bila dana privolitev za usmrtitev dveh obsojencev, |
| --- | --- |

C.

ker je bila dana privolitev za usmrtitev dveh obsojencev,

| D. | ker je predsednik Indije Pratibha Patil po priporočilu ministra za notranje zadeve zavrnil prošnje za ponovno preučitev kazni, vložene v skladu s členom 72 indijske ustave v imenu Davinderja Pala Singha Bhularja iz Pandžaba in Mahendre Natha Dasa iz Asama, |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik Indije Pratibha Patil po priporočilu ministra za notranje zadeve zavrnil prošnje za ponovno preučitev kazni, vložene v skladu s členom 72 indijske ustave v imenu Davinderja Pala Singha Bhularja iz Pandžaba in Mahendre Natha Dasa iz Asama,

| E. | ker je bil Mahendra Nath Das leta 1997obsojen na smrt po tem, ko je bil spoznan za krivega umora, ker so bila vsa pravna sredstva izčrpana in ker je vrhovno sodišče v Gauhatiju v Asamu (severovzhodna Indija) njegovo usmrtitev odložilo do 21. julija 2011, ker je indijska vlada skušala pridobiti čas, da bi odgovorila sodišču, |
| --- | --- |

E.

ker je bil Mahendra Nath Das leta 1997obsojen na smrt po tem, ko je bil spoznan za krivega umora, ker so bila vsa pravna sredstva izčrpana in ker je vrhovno sodišče v Gauhatiju v Asamu (severovzhodna Indija) njegovo usmrtitev odložilo do 21. julija 2011, ker je indijska vlada skušala pridobiti čas, da bi odgovorila sodišču,

| F. | ker je bil Davinder Pal Singh Bhular obsojen na smrt 29. avgusta 2001 po tem, ko je bil spoznan za krivega udeležbe pri bombnem napadu na urad mladinskega kongresa v New Delhiju, |
| --- | --- |

F.

ker je bil Davinder Pal Singh Bhular obsojen na smrt 29. avgusta 2001 po tem, ko je bil spoznan za krivega udeležbe pri bombnem napadu na urad mladinskega kongresa v New Delhiju,

| G. | ker okoliščine, povezane z vrnitvijo Davinderja Pala Singha Bhularja iz Nemčije v Indijo, in dolgo čakanje Mahendre Natha Dasa v vrsti za usmrtitev vzbujajo dvome, |
| --- | --- |

G.

ker okoliščine, povezane z vrnitvijo Davinderja Pala Singha Bhularja iz Nemčije v Indijo, in dolgo čakanje Mahendre Natha Dasa v vrsti za usmrtitev vzbujajo dvome,

| H. | ker se je Indija, ko je pred volitvami 20. maja 2011 predložila svojo kandidaturo Svetu za človekove pravice, zavezala, da bo vzdrževala najvišje standarde glede spodbujanja in varovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

H.

ker se je Indija, ko je pred volitvami 20. maja 2011 predložila svojo kandidaturo Svetu za človekove pravice, zavezala, da bo vzdrževala najvišje standarde glede spodbujanja in varovanje človekovih pravic,

| 1. | je zelo zaskrbljen, da bi indijska vlada po sedemletnem de facto moratoriju oživila izvrševanje smrtne kazni, kar bi bilo v nasprotju s svetovno težnjo po njeni odpravi; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen, da bi indijska vlada po sedemletnem de facto moratoriju oživila izvrševanje smrtne kazni, kar bi bilo v nasprotju s svetovno težnjo po njeni odpravi;

| 2. | ponovno izraža svoj podporo pozivu generalne skupščine Združenih narodov k vzpostavitvi moratorija za usmrtitve, da bi bila smrtna kazen odpravljena; |
| --- | --- |

2.

ponovno izraža svoj podporo pozivu generalne skupščine Združenih narodov k vzpostavitvi moratorija za usmrtitve, da bi bila smrtna kazen odpravljena;

| 3. | nujno poziva indijsko vlado, naj Davinderja Pala Singha Bhularja ali Mahendre Natha Dasa ne usmrti in jima smrtno kazen spremeni v zaporno; |
| --- | --- |

3.

nujno poziva indijsko vlado, naj Davinderja Pala Singha Bhularja ali Mahendre Natha Dasa ne usmrti in jima smrtno kazen spremeni v zaporno;

| 4. | poziva indijske oblasti, naj zadevi Davinderja Pala Singha Bhularja in Mahendra Natha Dasa obravnavajo še posebej pregledno; |
| --- | --- |

4.

poziva indijske oblasti, naj zadevi Davinderja Pala Singha Bhularja in Mahendra Natha Dasa obravnavajo še posebej pregledno;

| 5. | poziva indijsko vlado in parlament, naj sprejmeta zakonodajo, ki bo uvedla trajen moratorij za usmrtitve, da bi bila smrtna kazen v bližnji prihodnosti odpravljena; |
| --- | --- |

5.

poziva indijsko vlado in parlament, naj sprejmeta zakonodajo, ki bo uvedla trajen moratorij za usmrtitve, da bi bila smrtna kazen v bližnji prihodnosti odpravljena;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje indijskemu predsedniku, vladi in parlamentu, indijskemu ministru za pravosodje, indijskemu ministru za notranje zadeve, visoki komisarki ZN za človekove pravice, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje indijskemu predsedniku, vladi in parlamentu, indijskemu ministru za pravosodje, indijskemu ministru za notranje zadeve, visoki komisarki ZN za človekove pravice, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 306.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0351.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 5. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/207 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/207

---

Torek, 5. julij 2011Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: Odense Steel Shipyard/Danska

P7_TA(2011)0300

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske) (KOM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

2013/C 33 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0251 – C7-0114/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0251 – C7-0114/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0234/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi s 1 356 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 950) v podjetju Odense Steel Shipyard, ki deluje v ladjedelniškem sektorju v občini Odense v južnem delu Danske, |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi s 1 356 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 950) v podjetju Odense Steel Shipyard, ki deluje v ladjedelniškem sektorju v občini Odense v južnem delu Danske,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo, namenjeno pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo, namenjeno pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič prikazuje odobrena plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da bi bilo zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič prikazuje odobrena plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da bi bilo zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 5. julij 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard z Danske)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/468/EU.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/209

---

Torek, 5. julij 2011Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Sloveniji, na Hrvaškem in na Češkem v letu 2010

P7_TA(2011)0301

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

2013/C 33 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0155 – C7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0155 – C7-0081/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0238/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0238/2011),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | opozarja, da točka 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 predvideva, da Komisija pri pripravi potrebnega predloga upošteva možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, kadar te možnosti obstajajo; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da točka 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 predvideva, da Komisija pri pripravi potrebnega predloga upošteva možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, kadar te možnosti obstajajo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

Torek, 5. julij 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/535/EU.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/210 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/210

---

Torek, 5. julij 2011Predlog spremembe proračuna št. 2/2011: poplave v Sloveniji, na Hrvaškem ter na Češkem v letu 2010

P7_TA(2011)0302

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek III – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

2013/C 33 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 Pogodbe, ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 Pogodbe, ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, kakor je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, kakor je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija podala dne 25. marca 2011 (KOM(2011)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija podala dne 25. marca 2011 (KOM(2011)0154),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011, ki ga je Svet sprejel 24. maja 2011 (10522/2011 – C7-0137/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011, ki ga je Svet sprejel 24. maja 2011 (10522/2011 – C7-0137/2011),

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0233/2011),

| A. | ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 2/2011 k splošnemu proračunu za leto 2011 iz Solidarnostnega sklada Evropske unije uporabiti znesek 19 500 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, potem ko je Slovenijo, Hrvaško in Češko republiko avgusta in septembra 2010 prizadelo močno deževje, |
| --- | --- |

A.

ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 2/2011 k splošnemu proračunu za leto 2011 iz Solidarnostnega sklada Evropske unije uporabiti znesek 19 500 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, potem ko je Slovenijo, Hrvaško in Češko republiko avgusta in septembra 2010 prizadelo močno deževje,

| B. | ker je namen tega predloga spremembe proračuna uradno vnesti proračunsko prilagoditev v proračun za leto 2011, |
| --- | --- |

B.

ker je namen tega predloga spremembe proračuna uradno vnesti proračunsko prilagoditev v proračun za leto 2011,

| C. | ker je v skupni izjavi o odobritvah plačil, priloženi proračunu za proračunsko leto 2011, predvidena predložitev spremembe proračuna, "če odobritve v proračunu za leto 2011 ne bi zadostovale za kritje odhodkov", |
| --- | --- |

C.

ker je v skupni izjavi o odobritvah plačil, priloženi proračunu za proračunsko leto 2011, predvidena predložitev spremembe proračuna, "če odobritve v proračunu za leto 2011 ne bi zadostovale za kritje odhodkov",

| D. | ker je Svet sklenil prerazporediti sredstva s proračunskih postavk zgolj na podlagi nizkih stopenj izvajanja, ne da bi pri tem upošteval, da so pri izvajanju proračunskih vrstic potrebni dodatni ukrepi v zvezi z nadzorom in da niso vse države članice sprejele ustreznih ukrepov za olajšanje zaključkov poslovnih knjig, |
| --- | --- |

D.

ker je Svet sklenil prerazporediti sredstva s proračunskih postavk zgolj na podlagi nizkih stopenj izvajanja, ne da bi pri tem upošteval, da so pri izvajanju proračunskih vrstic potrebni dodatni ukrepi v zvezi z nadzorom in da niso vse države članice sprejele ustreznih ukrepov za olajšanje zaključkov poslovnih knjig,

| E. | ker je negativna rezerva, ki jo je za predlog spremembe proračuna št. 1/2011 vzpostavil Svet, le pragmatična in ne zagotavlja trajnostnih in s finančnega vidika smiselnih rešitev za obravnavo vprašanja nepričakovane potrebe po odobritvah plačil, kot je poudaril Parlament (4), |
| --- | --- |

E.

ker je negativna rezerva, ki jo je za predlog spremembe proračuna št. 1/2011 vzpostavil Svet, le pragmatična in ne zagotavlja trajnostnih in s finančnega vidika smiselnih rešitev za obravnavo vprašanja nepričakovane potrebe po odobritvah plačil, kot je poudaril Parlament (4),

| F. | ker Komisija še ni predstavila rešitve za črpanje negativne rezerve kljub resoluciji Evropskega parlamenta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2011 in pozivu Sveta, naj jo predstavi čim prej, |
| --- | --- |

F.

ker Komisija še ni predstavila rešitve za črpanje negativne rezerve kljub resoluciji Evropskega parlamenta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2011 in pozivu Sveta, naj jo predstavi čim prej,

| G. | ker odobritve plačil, predvidene za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, po vsej verjetnosti ne bodo zadostovale za kritje potreb za celo leto 2011 in bo zato potrebna okrepitev, |
| --- | --- |

G.

ker odobritve plačil, predvidene za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, po vsej verjetnosti ne bodo zadostovale za kritje potreb za celo leto 2011 in bo zato potrebna okrepitev,

| H. | ker je bilo izvajanje plačil za nekatere večje energetske projekte v letu 2011 zmanjšano junija 2011, predvsem zaradi operativnih zamud, in ker se ta sredstva lahko uporabijo za druge namene, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo izvajanje plačil za nekatere večje energetske projekte v letu 2011 zmanjšano junija 2011, predvsem zaradi operativnih zamud, in ker se ta sredstva lahko uporabijo za druge namene,

| 1. | se seznanja s stališčem Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s stališčem Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011;

| 2. | meni, da so sprejete razporeditve Sveta v nasprotju s skupno izjavo o odobritvah plačil, ki jo ceni in ji je predan; |
| --- | --- |

2.

meni, da so sprejete razporeditve Sveta v nasprotju s skupno izjavo o odobritvah plačil, ki jo ceni in ji je predan;

| 3. | sklene spremeniti stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011, kakor je določeno v nadaljevanju, glede:






  — | kritja potreb, ki izhajajo iz uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

3.

sklene spremeniti stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2011, kakor je določeno v nadaljevanju, glede:

—

kritja potreb, ki izhajajo iz uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| — | črpanja negativne rezerve; |
| --- | --- |

—

črpanja negativne rezerve;

| — | okrepitve odobritev plačil za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

—

okrepitve odobritev plačil za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s spremembami Parlamenta, posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s spremembami Parlamenta, posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

| ODDELEK III — | KOMISIJA |
| --- | --- |

ODDELEK III —

ODHODKI – ODHODKI

Zneski

| Naslov | Postavka | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 524 283 196 | 341 387 137 | | | 524 283 196 | 341 387 137 |
| | 40 01 40 | 40 929 | 40 929 | | | 40 929 | 40 929 |
| | | 524 324 125 | 341 428 066 | | | 524 324 125 | 341 428 066 |
| 02 | Podjetništvo | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 | | | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 |
| | 40 01 40 | 52 772 | 52 772 | | | 52 772 | 52 772 |
| | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 | | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 |
| 03 | Konkurenca | 93 403 671 | 93 403 671 | | | 93 403 671 | 93 403 671 |
| | 40 01 40 | 56 917 | 56 917 | | | 56 917 | 56 917 |
| | | 93 460 588 | 93 460 588 | | | 93 460 588 | 93 460 588 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 | | | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 |
| | 40 01 40, 40 02 40 | 74 532 | 74 532 | | | 74 532 | 74 532 |
| | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 | | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 |
| 06 | Mobilnost in promet | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 | | | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 |
| | 40 01 40 | 25 609 | 25 609 | | | 25 609 | 25 609 |
| | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 | | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 |
| 07 | Okolje in podnebni ukrepi | 470 550 540 | 390 290 122 | | | 470 550 540 | 390 290 122 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 853 | 44 853 | | | 44 853 | 44 853 |
| | | 470 595 393 | 390 334 975 | | | 470 595 393 | 390 334 975 |
| 08 | Raziskave | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 | | | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 |
| | 40 01 40 | 6 884 | 6 884 | | | 6 884 | 6 884 |
| | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 | | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 | | | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 29 384 | 29 384 | | | 29 384 | 29 384 |
| | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 | | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 |
| 10 | Neposredne raziskave | 394 978 000 | 396 209 233 | | | 394 978 000 | 396 209 233 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 948 592 229 | 719 026 792 | | | 948 592 229 | 719 026 792 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 52 021 983 | 52 021 983 | | | 52 021 983 | 52 021 983 |
| | | 1 000 614 212 | 771 048 775 | | | 1 000 614 212 | 771 048 775 |
| 12 | Notranji trg | 94 868 629 | 93 358 064 | | | 94 868 629 | 93 358 064 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 35 305 | 35 305 | | | 35 305 | 35 305 |
| | | 94 903 934 | 93 393 369 | | | 94 903 934 | 93 393 369 |
| 13 | Regionalna politika | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 142 229 539 | 114 783 765 | | | 142 229 539 | 114 783 765 |
| | 40 01 40 | 32 492 | 32 492 | | | 32 492 | 32 492 |
| | | 142 262 031 | 114 816 257 | | | 142 262 031 | 114 816 257 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 | | | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 |
| | 40 01 40 | 38 857 | 38 857 | | | 38 857 | 38 857 |
| | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 | | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 |
| 16 | Komuniciranje | 273 374 552 | 253 374 552 | | | 273 374 552 | 253 374 552 |
| | 40 01 40 | 46 111 | 46 111 | | | 46 111 | 46 111 |
| | | 273 420 663 | 253 420 663 | | | 273 420 663 | 253 420 663 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 692 021 626 | 596 046 062 | | | 692 021 626 | 596 046 062 |
| | 40 01 40 | 57 583 | 57 583 | | | 57 583 | 57 583 |
| | | 692 079 209 | 596 103 645 | | | 692 079 209 | 596 103 645 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 1 193 910 768 | 871 707 680 | | | 1 193 910 768 | 871 707 680 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 16 479 335 | 13 005 028 | | | 16 479 335 | 13 005 028 |
| | | 1 210 390 103 | 884 712 708 | | | 1 210 390 103 | 884 712 708 |
| 19 | Zunanji odnosi | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 | | | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 005 106 | 6 441 836 | | | 44 005 106 | 6 441 836 |
| | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 | | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 |
| 20 | Trgovina | 105 067 905 | 104 422 321 | | | 105 067 905 | 104 422 321 |
| | 40 01 40 | 34 787 | 34 787 | | | 34 787 | 34 787 |
| | | 105 102 692 | 104 457 108 | | | 105 102 692 | 104 457 108 |
| 21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 | | | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 109 058 175 | 86 736 049 | | | 109 058 175 | 86 736 049 |
| | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 | | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 |
| 22 | Širitev | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 | | | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 |
| | 40 01 40 | 17 764 | 17 764 | | | 17 764 | 17 764 |
| | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 | | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 878 195 432 | 838 516 019 | | | 878 195 432 | 838 516 019 |
| | 40 01 40 | 14 878 | 14 878 | | | 14 878 | 14 878 |
| | | 878 210 310 | 838 530 897 | | | 878 210 310 | 838 530 897 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 81 749 000 | 74 805 171 | | | 81 749 000 | 74 805 171 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 190 812 414 | 190 812 414 | | | 190 812 414 | 190 812 414 |
| | 40 01 40 | 565 027 | 565 027 | | | 565 027 | 565 027 |
| | | 191 377 441 | 191 377 441 | | | 191 377 441 | 191 377 441 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 | | | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 78 381 | 78 381 | | | 78 381 | 78 381 |
| | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 | | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 |
| 27 | Proračun | 69 440 094 | 69 440 094 | | | 69 440 094 | 69 440 094 |
| | 40 01 40 | 30 939 | 30 939 | | | 30 939 | 30 939 |
| | | 69 471 033 | 69 471 033 | | | 69 471 033 | 69 471 033 |
| 28 | Revizija | 11 399 202 | 11 399 202 | | | 11 399 202 | 11 399 202 |
| | 40 01 40 | 7 105 | 7 105 | | | 7 105 | 7 105 |
| | | 11 406 307 | 11 406 307 | | | 11 406 307 | 11 406 307 |
| 29 | Statistika | 145 143 085 | 124 373 319 | | | 145 143 085 | 124 373 319 |
| | 40 01 40 | 47 443 | 47 443 | | | 47 443 | 47 443 |
| | | 145 190 528 | 124 420 762 | | | 145 190 528 | 124 420 762 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 | | | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 |
| 31 | Jezikovne službe | 392 908 762 | 392 908 762 | | | 392 908 762 | 392 908 762 |
| | 40 01 40 | 236 399 | 236 399 | | | 236 399 | 236 399 |
| | | 393 145 161 | 393 145 161 | | | 393 145 161 | 393 145 161 |
| 32 | Energetika | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |
| 40 | Rezerve | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |
| | Skupaj | 138 440 114 943 | 122 938 920 666 | 19 546 647 | | 138 459 661 590 | 122 938 920 666 |
| | 40 01 40, 40 02 40, 40 02 41 | 223 269 000 | 159 909 297 | | | 223 269 000 | 159 909 297 |
| | | 138 663 383 943 | 123 098 829 963 | | | 138 682 930 590 | 123 098 829 963 |

Naslov

Postavka

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

01

Gospodarske in finančne zadeve

524 283 196

341 387 137

524 283 196

341 387 137

40 01 40

40 929

40 929

40 929

40 929

524 324 125

341 428 066

524 324 125

341 428 066

02

Podjetništvo

1 055 561 122

1 209 465 022

1 055 561 122

1 209 465 022

40 01 40

52 772

52 772

52 772

52 772

1 055 613 894

1 209 517 794

1 055 613 894

1 209 517 794

03

Konkurenca

93 403 671

93 403 671

93 403 671

93 403 671

40 01 40

56 917

56 917

56 917

56 917

93 460 588

93 460 588

93 460 588

93 460 588

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

57 292 184 763

55 269 004 060

57 292 184 763

55 269 004 060

40 01 40, 40 02 40

74 532

74 532

74 532

74 532

57 292 259 295

55 269 078 592

57 292 259 295

55 269 078 592

06

Mobilnost in promet

1 546 683 351

1 141 803 775

1 546 683 351

1 141 803 775

40 01 40

25 609

25 609

25 609

25 609

1 546 708 960

1 141 829 384

1 546 708 960

1 141 829 384

07

Okolje in podnebni ukrepi

470 550 540

390 290 122

470 550 540

390 290 122

40 01 40, 40 02 41

44 853

44 853

44 853

44 853

470 595 393

390 334 975

470 595 393

390 334 975

08

Raziskave

5 334 630 545

4 117 083 880

5 334 630 545

4 117 083 880

40 01 40

6 884

6 884

6 884

6 884

5 334 637 429

4 117 090 764

5 334 637 429

4 117 090 764

09

Informacijska družba in mediji

1 538 552 441

1 334 275 234

1 538 552 441

1 334 275 234

40 01 40, 40 02 41

29 384

29 384

29 384

29 384

1 538 581 825

1 334 304 618

1 538 581 825

1 334 304 618

10

Neposredne raziskave

394 978 000

396 209 233

394 978 000

396 209 233

11

Pomorske zadeve in ribištvo

948 592 229

719 026 792

948 592 229

719 026 792

40 01 40, 40 02 41

52 021 983

52 021 983

52 021 983

52 021 983

1 000 614 212

771 048 775

1 000 614 212

771 048 775

12

Notranji trg

94 868 629

93 358 064

94 868 629

93 358 064

40 01 40, 40 02 41

35 305

35 305

35 305

35 305

94 903 934

93 393 369

94 903 934

93 393 369

13

Regionalna politika

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

14

Obdavčenje in carinska unija

142 229 539

114 783 765

142 229 539

114 783 765

40 01 40

32 492

32 492

32 492

32 492

142 262 031

114 816 257

142 262 031

114 816 257

15

Izobraževanje in kultura

2 428 691 266

1 996 401 080

2 428 691 266

1 996 401 080

40 01 40

38 857

38 857

38 857

38 857

2 428 730 123

1 996 439 937

2 428 730 123

1 996 439 937

16

Komuniciranje

273 374 552

253 374 552

273 374 552

253 374 552

40 01 40

46 111

46 111

46 111

46 111

273 420 663

253 420 663

273 420 663

253 420 663

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

692 021 626

596 046 062

692 021 626

596 046 062

40 01 40

57 583

57 583

57 583

57 583

692 079 209

596 103 645

692 079 209

596 103 645

18

Območje svobode, varnosti in pravice

1 193 910 768

871 707 680

1 193 910 768

871 707 680

40 01 40, 40 02 41

16 479 335

13 005 028

16 479 335

13 005 028

1 210 390 103

884 712 708

1 210 390 103

884 712 708

19

Zunanji odnosi

4 270 665 587

3 378 255 172

4 270 665 587

3 378 255 172

40 01 40, 40 02 41

44 005 106

6 441 836

44 005 106

6 441 836

4 314 670 693

3 384 697 008

4 314 670 693

3 384 697 008

20

Trgovina

105 067 905

104 422 321

105 067 905

104 422 321

40 01 40

34 787

34 787

34 787

34 787

105 102 692

104 457 108

105 102 692

104 457 108

21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

1 433 111 933

1 392 926 690

1 433 111 933

1 392 926 690

40 01 40, 40 02 41

109 058 175

86 736 049

109 058 175

86 736 049

1 542 170 108

1 479 662 739

1 542 170 108

1 479 662 739

22

Širitev

1 123 357 217

1 012 513 363

1 123 357 217

1 012 513 363

40 01 40

17 764

17 764

17 764

17 764

1 123 374 981

1 012 531 127

1 123 374 981

1 012 531 127

23

Humanitarna pomoč

878 195 432

838 516 019

878 195 432

838 516 019

40 01 40

14 878

14 878

14 878

14 878

878 210 310

838 530 897

878 210 310

838 530 897

24

Boj proti goljufijam

81 749 000

74 805 171

81 749 000

74 805 171

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

190 812 414

190 812 414

190 812 414

190 812 414

40 01 40

565 027

565 027

565 027

565 027

191 377 441

191 377 441

191 377 441

191 377 441

26

Upravna služba Komisije

1 018 708 135

1 017 153 328

1 018 708 135

1 017 153 328

40 01 40, 40 02 41

78 381

78 381

78 381

78 381

1 018 786 516

1 017 231 709

1 018 786 516

1 017 231 709

27

Proračun

69 440 094

69 440 094

69 440 094

69 440 094

40 01 40

30 939

30 939

30 939

30 939

69 471 033

69 471 033

69 471 033

69 471 033

28

Revizija

11 399 202

11 399 202

11 399 202

11 399 202

40 01 40

7 105

7 105

7 105

7 105

11 406 307

11 406 307

11 406 307

11 406 307

29

Statistika

145 143 085

124 373 319

145 143 085

124 373 319

40 01 40

47 443

47 443

47 443

47 443

145 190 528

124 420 762

145 190 528

124 420 762

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

31

Jezikovne službe

392 908 762

392 908 762

392 908 762

392 908 762

40 01 40

236 399

236 399

236 399

236 399

393 145 161

393 145 161

393 145 161

393 145 161

32

Energetika

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

40

Rezerve

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

Skupaj

138 440 114 943

122 938 920 666

19 546 647

138 459 661 590

122 938 920 666

40 01 40, 40 02 40, 40 02 41

223 269 000

159 909 297

223 269 000

159 909 297

138 663 383 943

123 098 829 963

138 682 930 590

123 098 829 963

NASLOV 04 —   ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 04 01 | Upravni odhodki na področju politike "Zaposlovanje in socialne zadeve" | | 95 925 690 | 95 925 690 | | | 95 925 690 | 95 925 690 |
| | 40 01 40 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 95 970 025 | 95 970 025 | | | 95 970 025 | 95 970 025 |
| 04 02 | Evropski socialni sklad | 1 | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 | | | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 |
| 04 03 | Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost | 1 | 79 130 000 | 64 266 181 | | | 79 130 000 | 64 266 181 |
| 04 04 | Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma | | 157 056 000 | 151 704 616 | | | 157 056 000 | 151 704 616 |
| 04 05 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| 04 06 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Razvoj človeških virov | 4 | 102 400 000 | 59 987 277 | | | 102 400 000 | 59 987 277 |
| | Naslov 04 — Skupaj | | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

04 01

Upravni odhodki na področju politike "Zaposlovanje in socialne zadeve"

95 925 690

95 925 690

95 925 690

95 925 690

40 01 40

44 335

44 335

44 335

44 335

95 970 025

95 970 025

95 970 025

95 970 025

04 02

Evropski socialni sklad

1

10 963 813 972

8 743 950 522

10 963 813 972

8 743 950 522

04 03

Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost

1

79 130 000

64 266 181

79 130 000

64 266 181

04 04

Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma

157 056 000

151 704 616

157 056 000

151 704 616

04 05

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 06

Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Razvoj človeških virov

4

102 400 000

59 987 277

102 400 000

59 987 277

Naslov 04 — Skupaj

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

POGLAVJE 04 05 —   EVROPSKI SKLAD ZA PRILAGODITEV GLOBALIZACIJI (ESPG)

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 04 05 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 1.1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| | Poglavje 04 05 – seštevek | | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

04 05

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

04 05 01

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

1.1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Poglavje 04 05 – seštevek

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Člen 04 05 01 —
     
  Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Opombe

Sredstva so namenjena kritju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), da se omogoči Uniji, da zagotavlja začasno in usmerjeno podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih prihaja zaradi globalizacije, ko imajo ti presežki delovne sile zelo škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo. Pri vlogah, predloženih pred 31. decembrom 2011, se lahko uporabljajo tudi za podporo delavcem, ki postanejo presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

Odhodki iz ESPG znašajo največ 500 000 000 EUR na leto.

Cilj te rezerve je v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 zagotoviti dodatno začasno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in jim pomagati pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

Ukrepi, ki so bili sprejeti v okviru ESPG, bi morali dopolnjevati ukrepe Evropskega socialnega sklada brez oblikovanja dvojnih struktur.

Metode za vključitev proračunskih sredstev v to rezervo in za uporabo ESPG so določene v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in členu 12 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 406, 30.12.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

Spremljajoči akti

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

NASLOV 13 —   REGIONALNA POLITIKA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 01 | Upravni odhodki na področju politike "Regionalna politika" | | 88 430 098 | 88 430 098 | | | 88 430 098 | 88 430 098 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 88 473 914 | 88 473 914 | | | 88 473 914 | 88 473 914 |
| 13 03 | Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne intervencije | 1 | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 | | | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 |
| 13 04 | Kohezijski sklad | 1 | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 | | | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 |
| 13 05 | Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami | | 478 530 004 | 438 405 253 | | | 478 530 004 | 438 405 253 |
| 13 06 | Solidarnostni sklad | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |
| | Naslov 13 — Skupaj | | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 01

Upravni odhodki na področju politike "Regionalna politika"

88 430 098

88 430 098

88 430 098

88 430 098

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

88 473 914

88 473 914

88 473 914

88 473 914

13 03

Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne intervencije

1

28 742 233 077

25 165 081 196

28 742 233 077

25 165 081 196

13 04

Kohezijski sklad

1

11 073 646 193

7 625 295 593

11 073 646 193

7 625 295 593

13 05

Predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami

478 530 004

438 405 253

478 530 004

438 405 253

13 06

Solidarnostni sklad

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

Naslov 13 — Skupaj

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

POGLAVJE 13 06 —   SOLIDARNOSTNI SKLAD

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 13 06 | Solidarnostni sklad | | | | | | | |
| 13 06 01 | Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice | 3.2 | 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |
| 13 06 02 | Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop | 4 | 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |
| | Poglavje 13 06 – Skupaj | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

13 06

Solidarnostni sklad

13 06 01

Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice

3.2

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

13 06 02

Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop

4

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Poglavje 13 06 – Skupaj

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

Člen 13 06 01 —
     
  Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

Opombe

Ta člen je namenjen beleženju proračunskih sredstev, ki izhajajo iz uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije v primeru naravnih nesreč v državah članicah.

O dodelitvi proračunskih sredstev bo sprejeta odločitev v okviru spremembe proračuna, katere izključni namen je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

Spremljajoči akti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki ga je Komisija podala dne 6. aprila 2005, o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (KOM(2005)0108 konč.).

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

Člen 13 06 02 —
     
  Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Opombe

Ta člen je namenjen beleženju proračunskih sredstev, ki izhajajo iz uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije v primeru naravnih nesreč v državah, vključenih v predpristopna pogajanja z Unijo.

O dodelitvi proračunskih sredstev bo sprejeta odločitev v okviru spremembe proračuna, katere izključni namen je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

Spremljajoči akti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki ga je Komisija podala dne 6. aprila 2005, o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (KOM(2005)0108 konč.).

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

NASLOV 32 —   ENERGETIKA

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 32 01 | Upravni odhodki na področju politike "energetika" | | 77 046 009 | 77 046 009 | | | 77 046 009 | 77 046 009 |
| | 40 01 40 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 77 087 308 | 77 087 308 | | | 77 087 308 | 77 087 308 |
| 32 03 | Vseevropska omrežja | 1 | 24 150 000 | 20 471 848 | | | 24 150 000 | 20 471 848 |
| 32 04 | Konvencionalne in obnovljive energije | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |
| 32 05 | Jedrska energija | 1 | 280 578 000 | 209 479 379 | | | 280 578 000 | 209 479 379 |
| 32 06 | Raziskave na področju energetike | 1 | 192 155 000 | 147 130 699 | | | 192 155 000 | 147 130 699 |
| | Naslov 32 — Skupaj | | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |

Naslov Poglavje

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

32 01

Upravni odhodki na področju politike "energetika"

77 046 009

77 046 009

77 046 009

77 046 009

40 01 40

41 299

41 299

41 299

41 299

77 087 308

77 087 308

77 087 308

77 087 308

32 03

Vseevropska omrežja

1

24 150 000

20 471 848

24 150 000

20 471 848

32 04

Konvencionalne in obnovljive energije

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 05

Jedrska energija

1

280 578 000

209 479 379

280 578 000

209 479 379

32 06

Raziskave na področju energetike

1

192 155 000

147 130 699

192 155 000

147 130 699

Naslov 32 — Skupaj

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

POGLAVJE 3204 —   KONVENCIONALNE IN OBNOVLJIVE ENERGIJE

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FO | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 32 04 | Konvencionalne in obnovljive energije | | | | | | | |
| 32 04 01 | Zaključek programa "Inteligentna energija — Evropa" (2003–2006) | 1.1 | — | 4 570 459 | | | — | 4 570 459 |
| 32 04 02 | Zaključek programa "Inteligentna energija — Evropa" (2003–2006) zunanja veja – Coopener | 4 | — | 95 218 | | | — | 95 218 |
| 32 04 03 | Podporne dejavnosti na področju evropske energetske politike in notranjega energetskega trga | 1.1 | 3 000 000 | 3 332 626 | | | 3 000 000 | 3 332 626 |
| 32 04 04 | Zaključek okvirnega programa za energetiko (1999–2002) – Konvencionalna in obnovljiva energija | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 32 04 05 | Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 06 | Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost – Program „Inteligentna energija – Evropa“ | 1.1 | 114 499 000 | 39 039 339 | | | 114 499 000 | 39 039 339 |
| 32 04 07 | Pilotni projekt — Energetska varnost — Biogoriva | 1.1 | p.m. | 1 500 000 | | | p.m. | 1 500 000 |
| 32 04 08 | Pilotni projekt — Portplus — Načrt za trajnostno energijo v pristaniščih | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 09 | Pripravljalni ukrep – Investicijski sklad za obnovljivo energijo in biorafinerije za odpadke in ostanke | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 10 | Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | | | | | | | |
| 32 04 10 01 | Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – Prispevek k naslovoma 1 in 2 | 1.1 | 4 017 000 | 4 017 000 | | | 4 017 000 | 4 017 000 |
| 32 04 10 02 | Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – Prispevek k naslovu 3 | 1.1 | 983 000 | 983 000 | | | 983 000 | 983 000 |
| | Člen 32 04 10 — Vmesni seštevek | | 5 000 000 | 5 000 000 | | | 5 000 000 | 5 000 000 |
| 32 04 11 | Energetska skupnost | 4 | 2 939 003 | 2 798 457 | | | 2 939 003 | 2 798 457 |
| 32 04 12 | Pilotni projekt – Evropski okvirni program za razvoj in izmenjavo izkušenj o trajnostnem razvoju mest | 1.1 | p.m. | 300 000 | | | p.m. | 300 000 |
| 32 04 13 | Pripravljalni ukrep — Evropski otoki za skupno energetsko politiko | 1.1 | p.m. | 500 000 | | | p.m. | 500 000 |
| 32 04 14 | Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva | | | | | | | |
| 32 04 14 01 | Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva — Energetska omrežja | 1.1 | p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |
| 32 04 14 02 | Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva — Zajemanje in shranjevanje ogljika (CCS) | 1.1 | p.m. | 247 566 539 | | | p.m. | 247 566 539 |
| 32 04 14 03 | Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju. | 1.1 | p.m. | 42 848 055 | | | p.m. | 42 848 055 |
| 32 04 14 04 | Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Pobude za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Člen 32 04 14 — Vmesni seštevek | | p.m. | 1 023 370 183 | | – 251 935 540 | p.m. | 771 434 643 |
| 32 04 15 | Pilotni projekti na področju zbiranja odpadkov in njihove predelave za pridobivanje čiste energije | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 16 | Varnost energetskih naprav in infrastruktur | 1.1 | 250 000 | 476 089 | | | 250 000 | 476 089 |
| | Poglavje 32 04 – Skupaj | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FO

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

32 04

Konvencionalne in obnovljive energije

32 04 01

Zaključek programa "Inteligentna energija — Evropa" (2003–2006)

1.1

—

4 570 459

—

4 570 459

32 04 02

Zaključek programa "Inteligentna energija — Evropa" (2003–2006) zunanja veja – Coopener

4

—

95 218

—

95 218

32 04 03

Podporne dejavnosti na področju evropske energetske politike in notranjega energetskega trga

1.1

3 000 000

3 332 626

3 000 000

3 332 626

32 04 04

Zaključek okvirnega programa za energetiko (1999–2002) – Konvencionalna in obnovljiva energija

1.1

—

p.m.

—

p.m.

32 04 05

Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 06

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost – Program „Inteligentna energija – Evropa“

1.1

114 499 000

39 039 339

114 499 000

39 039 339

32 04 07

Pilotni projekt — Energetska varnost — Biogoriva

1.1

p.m.

1 500 000

p.m.

1 500 000

32 04 08

Pilotni projekt — Portplus — Načrt za trajnostno energijo v pristaniščih

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 09

Pripravljalni ukrep – Investicijski sklad za obnovljivo energijo in biorafinerije za odpadke in ostanke

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 10

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

32 04 10 01

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – Prispevek k naslovoma 1 in 2

1.1

4 017 000

4 017 000

4 017 000

4 017 000

32 04 10 02

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – Prispevek k naslovu 3

1.1

983 000

983 000

983 000

983 000

Člen 32 04 10 — Vmesni seštevek

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

32 04 11

Energetska skupnost

4

2 939 003

2 798 457

2 939 003

2 798 457

32 04 12

Pilotni projekt – Evropski okvirni program za razvoj in izmenjavo izkušenj o trajnostnem razvoju mest

1.1

p.m.

300 000

p.m.

300 000

32 04 13

Pripravljalni ukrep — Evropski otoki za skupno energetsko politiko

1.1

p.m.

500 000

p.m.

500 000

32 04 14

Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva

32 04 14 01

Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva — Energetska omrežja

1.1

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

32 04 14 02

Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva — Zajemanje in shranjevanje ogljika (CCS)

1.1

p.m.

247 566 539

p.m.

247 566 539

32 04 14 03

Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju.

1.1

p.m.

42 848 055

p.m.

42 848 055

32 04 14 04

Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Pobude za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Člen 32 04 14 — Vmesni seštevek

p.m.

1 023 370 183

– 251 935 540

p.m.

771 434 643

32 04 15

Pilotni projekti na področju zbiranja odpadkov in njihove predelave za pridobivanje čiste energije

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 16

Varnost energetskih naprav in infrastruktur

1.1

250 000

476 089

250 000

476 089

Poglavje 32 04 – Skupaj

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

Člen 32 04 14 —
     
  Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva

Postavka 32 04 14 —   Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva — Energetska omrežja

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

Opombe

Prejšnja postavka 06 04 14 01

Te proračunska sredstva so namenjena kritju stroškov infrastrukturnih projektov plinskega in električnega omrežja, ki imajo najvišjo dodano vrednost Unije.

Ta sredstva bi morala služiti prilagoditvi in razvoju električnih omrežij, ki so posebnega pomena za Unijo, v podporo delovanju notranjega energetskega trga, ter zlasti povečanju zmogljivosti medsebojnih povezav, varnosti in razvejanosti oskrbe, pa tudi premostitvi okoljskih, tehničnih in finančnih ovir. Posebna podpora Unije je potrebna za intenzivnejši razvoj energetskih omrežij in pospeševanje njihove gradnje, predvsem tam, kjer je razvejanost poti in virov oskrbe nizka.

Ta sredstva bi morala služiti tudi spodbujanju priključitve na obnovljive vire energije in povezovanja teh virov ter okrepitvi gospodarskega in socialnega povezovanja z regijami z omejenimi možnostmi in otoškimi regijami Unije.

Proračunska sredstva so namenjena financiranju drugega koraka načrta za oživitev gospodarstva v skladu z dogovorom obeh vej proračunskega organa z dne 2. aprila 2009. To financiranje je pogojeno z dogovorom proračunskega organa in bi ga bilo treba zagotoviti v skladu z določbami točk 21, 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, brez poseganja v finančna sredstva za programe, sprejete s postopkom soodločanja, in za prednostne naloge Evropskega parlamenta.

Če so v letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvedbi načrta za oživitev gospodarstva opredeljena resna tveganja pri izvajanju prednostnih projektov, Komisija priporoči ukrepe za omilitev teh tveganj ter po potrebi in v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva pripravi dodatne predloge za te projekte, že omenjene v Uredbi (ES) št. 663/2009.

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 200, 31.7.2009, str. 31).

NASLOV 40 —   REZERVE

Zneski

| Naslov Poglavje | Postavka | FF | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 40 01 | REZERVE ZA UPRAVNE ODHODKE | 5 | 1 834 000 | 1 834 000 | | | 1 834 000 | 1 834 000 |
| 40 02 | Rezerve za finančne intervencije | | 975 295 000 | 258 075 297 | | | 975 295 000 | 258 075 297 |
| 40 03 | Negativna rezerva | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |
| | Naslov 40 — Skupaj | | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |

Naslov Poglavje

Postavka

FF

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

40 01

REZERVE ZA UPRAVNE ODHODKE

5

1 834 000

1 834 000

1 834 000

1 834 000

40 02

Rezerve za finančne intervencije

975 295 000

258 075 297

975 295 000

258 075 297

40 03

Negativna rezerva

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

Naslov 40 — Skupaj

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

POGLAVJE 40 03 —   NEGATIVNA REZERVA

Zneski

| Naslov Poglavje Člen Postavka | Postavka | FF | Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 40 03 | Negativna rezerva | | | | | | | |
| 40 03 01 | Negativna rezerva (Razdelek 3b: Državljanstvo) | 3.2 | p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |
| 40 03 02 | Negativna rezerva (Razdelek 4: EU kot globalni akter) | 4 | p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |
| | Poglavje 40 03 – Skupaj | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |

Naslov Poglavje Člen Postavka

Postavka

FF

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

40 03

Negativna rezerva

40 03 01

Negativna rezerva (Razdelek 3b: Državljanstvo)

3.2

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

40 03 02

Negativna rezerva (Razdelek 4: EU kot globalni akter)

4

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Poglavje 40 03 – Skupaj

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

Člen 40 03 01 —
     
  Negativna rezerva (Razdelek 3b: Državljanstvo)

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

Opombe

Nov člen

Ta člen je namenjen kritju odobritev plačil v višini 178 562 910 EUR, vključenih v člen 13 06 01 – Solidarnostni sklad Evropske unije – Države članice.

Načelo negativne rezerve je določeno v členu 44 finančne uredbe. To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 23 in 24 finančne uredbe.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

Člen 40 03 02 —
     
  Negativna rezerva (Razdelek 4: EU kot globalni akter)

Zneski

| Proračun 2011 | Stališče parlamenta št. 2/2011 | Nov znesek |
| --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |

Proračun 2011

Stališče parlamenta št. 2/2011

Nov znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Opombe

Nov člen

Ta člen je namenjen kritju odobritev plačil v višini 3 825 983 EUR, vključenih v člen 13 06 02 – Solidarnostni sklad Evropske unije – Države, ki se pogajajo za pristop.

Načelo negativne rezerve je določeno v členu 44 finančne uredbe. To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 23 in 24 finančne uredbe.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0475.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o stališču Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 1/2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0128).

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/227 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/227

---

Torek, 5. julij 2011Uporaba sklada za prilagoditev globalizaciji: podjetje LM Glasfiber/Danska

P7_TA(2011)0303

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske) (KOM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

2013/C 33 E/29

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0258 – C7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0258 – C7-0112/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0235/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi s 1 650 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 825) v podjetju LM Glasfiber, ki deluje v sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE po reviziji 2 (proizvodnja drugih strojev in naprav), v treh občinah v južnem delu Danske (Syddanmark), |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi s 1 650 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 825) v podjetju LM Glasfiber, ki deluje v sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE po reviziji 2 (proizvodnja drugih strojev in naprav), v treh občinah v južnem delu Danske (Syddanmark),

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo, namenjeno pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko sklad ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo, namenjeno pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko sklad ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med podatki iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med podatki iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič prikazuje odobrena plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da bi bilo zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič prikazuje odobrena plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da bi bilo zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 5. julij 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber z Danske)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/469/EU.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/229

---

Torek, 5. julij 2011Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ***I

P7_TA(2011)0304

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice (KOM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

2013/C 33 E/30

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0093),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 74, 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0046/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 74, 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0046/2009),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 7. decembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 7. decembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7-0241/2011),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 70, 19.3.2010, str. 13.

---

Torek, 5. julij 2011P7_TC1-COD(2009)0089

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1077/2011.)

---

Torek, 5. julij 2011PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet priznavata, da je posebna ureditev glede sedeža in lokacij agencije posledica posebnih okoliščin ter da ne posega v sklepe predstavnikov držav članic, ki so se 13. decembra 2003 v Bruslju (1) sestali na ravni voditeljev držav ali vlad, zlasti kar zadeva prednostno obravnavo držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, pri dodelitvi sedežev uradov ali agencij, ki bodo ustanovljene v prihodnosti.

---

(1)  Glej 05381/2004, str. 27.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/230 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/230

---

Torek, 5. julij 2011Izdelki, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin *

P7_TA(2011)0305

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES, kar zadeva izdelke, ki so upravičeni do oprostitve ali znižanja pristaniških pristojbin (KOM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

2013/C 33 E/31

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0749), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0749),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0022/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0199/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/231 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/231

---

Torek, 5. julij 2011Predlog spremembe proračuna št. 3/2011: proračunski presežek v letu 2010

P7_TA(2011)0308

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

2013/C 33 E/32

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) ("finančna uredba") in zlasti člena 15(3) ter členov 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) ("finančna uredba") in zlasti člena 15(3) ter členov 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2011 Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija podala dne 15. aprila 2011 (KOM(2011)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2011 Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija podala dne 15. aprila 2011 (KOM(2011)0219),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2011, ki ga je Svet sprejel 16. junija 2011 (11630/2011 – C7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2011, ki ga je Svet sprejel 16. junija 2011 (11630/2011 – C7-0166/2011),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0254/2011),

| A. | ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 3/2011, da se v proračun za leto 2011 vključi presežek proračunskega leta 2010, ki znaša 4 539 394 283 EUR, |
| --- | --- |

A.

ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 3/2011, da se v proračun za leto 2011 vključi presežek proračunskega leta 2010, ki znaša 4 539 394 283 EUR,

| B. | ker so glavne sestavine tega presežka pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 1 800 000 000 EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 2 720 000 000 EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v znesku 22 300 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

ker so glavne sestavine tega presežka pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 1 800 000 000 EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 2 720 000 000 EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v znesku 22 300 000 EUR,

| C. | ker glavni del sredstev na strani prihodkov (1 280 000 000 EUR od 1 800 000 000 EUR) izhaja iz zamudnih obresti in glob, |
| --- | --- |

C.

ker glavni del sredstev na strani prihodkov (1 280 000 000 EUR od 1 800 000 000 EUR) izhaja iz zamudnih obresti in glob,

| D. | ker je razlika med sprejetim proračunom za leto 2011 (122 960 000 000 EUR) in porabljenimi ali prenesenimi sredstvi (120 970 000 000 EUR) posledica storniranih sredstev (740 000 000 EUR), predvsem zato, ker predlog spremembe proračuna št. 10/2010 ni bil sprejet, |
| --- | --- |

D.

ker je razlika med sprejetim proračunom za leto 2011 (122 960 000 000 EUR) in porabljenimi ali prenesenimi sredstvi (120 970 000 000 EUR) posledica storniranih sredstev (740 000 000 EUR), predvsem zato, ker predlog spremembe proračuna št. 10/2010 ni bil sprejet,

| E. | ker so neporabljena sredstva v višini 2 720 000 000 EUR posledica premajhne izvedbe programov, premajhne uporabe nesproščenih rezerv, premajhnega izvrševanja v drugih oddelkih proračuna in premajhne uporabe sredstev, prenesenih iz leta 2009 v leto 2010, |
| --- | --- |

E.

ker so neporabljena sredstva v višini 2 720 000 000 EUR posledica premajhne izvedbe programov, premajhne uporabe nesproščenih rezerv, premajhnega izvrševanja v drugih oddelkih proračuna in premajhne uporabe sredstev, prenesenih iz leta 2009 v leto 2010,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 3/2011, ki je namenjen izključno vnosu presežka iz leta 2010 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 3/2011, ki je namenjen izključno vnosu presežka iz leta 2010 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe;

| 2. | je trdno prepričan, da se del prihodkov, obračunan iz zamudnih obresti in glob, ne bi smel obravnavati kot presežek in se zato ne bi smel odšteti od prispevkov držav članic (lastna sredstva na podlagi BNP); |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričan, da se del prihodkov, obračunan iz zamudnih obresti in glob, ne bi smel obravnavati kot presežek in se zato ne bi smel odšteti od prispevkov držav članic (lastna sredstva na podlagi BNP);

| 3. | nasprotno meni, da je treba takšne prihodke, ki izvirajo iz izvrševanja politike konkurence EU, neposredno vrniti in ponovno vložiti v proračun EU; je odločen spodbujati in zagovarjati to načelo v prihodnjih pogajanjih o letnih in večletnih proračunih; |
| --- | --- |

3.

nasprotno meni, da je treba takšne prihodke, ki izvirajo iz izvrševanja politike konkurence EU, neposredno vrniti in ponovno vložiti v proračun EU; je odločen spodbujati in zagovarjati to načelo v prihodnjih pogajanjih o letnih in večletnih proračunih;

| 4. | vendar odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2011 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

vendar odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2011 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0475.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/232 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/232

---

Torek, 5. julij 2011Izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***I

P7_TA(2011)0309

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

2013/C 33 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0791), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0791),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0012/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0201/2011),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 5. julij 2011P7_TC1-COD(2011)0001

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 954/2011.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/233

---

Torek, 5. julij 2011Izvedeni finančni instrumenti, centralne nasprotne stranke in repozitoriji sklenjenih poslov ***I

P7_TA(2011)0310

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer ni drugače navedeno]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0223/2011).

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Torek, 5. julij 2011UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poročilo, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, ugotavlja, da je treba okrepiti nadzorni okvir, da se zmanjšata tveganje in resnost prihodnjih finančnih kriz, ter priporoča daljnosežne reforme strukture nadzora finančnega sektorja v Uniji – vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer za sektor vrednostnih papirjev, za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter za bančni sektor – in ustanovitev evropskega odbora za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(1)

Poročilo, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, ugotavlja, da je treba okrepiti nadzorni okvir, da se zmanjšata tveganje in resnost prihodnjih finančnih kriz, ter priporoča daljnosežne reforme strukture nadzora finančnega sektorja v Uniji – vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer za sektor vrednostnih papirjev, za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter za bančni sektor – in ustanovitev evropskega odbora za sistemska tveganja.

| (2) | Komisija je v sporočilu z naslovom Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva z dne 4. marca 2009 predlagala okrepitev regulativnega okvira za finančne storitve. V sporočilu z naslovom Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov z dne 3. julija 2009 je Komisija ocenila vlogo izvedenih finančnih instrumentov v finančni krizi, v sporočilu z naslovom Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov: Prihodnji ukrepi politike z dne 20. oktobra 2009 pa je opredelila ukrepe, ki jih namerava sprejeti za zmanjševanje tveganj, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sporočilu z naslovom Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva z dne 4. marca 2009 predlagala okrepitev regulativnega okvira za finančne storitve. V sporočilu z naslovom Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov z dne 3. julija 2009 je Komisija ocenila vlogo izvedenih finančnih instrumentov v finančni krizi, v sporočilu z naslovom Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov: Prihodnji ukrepi politike z dne 20. oktobra 2009 pa je opredelila ukrepe, ki jih namerava sprejeti za zmanjševanje tveganj, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti.

| (3) | 23. septembra 2009 je Komisija sprejela predloge za tri uredbe o ustanovitvi evropskega sistema finančnih nadzornikov, vključno z vzpostavitvijo treh evropskih nadzornih organov, ki bodo prispevali k dosledni uporabi zakonodaje Unije in k vzpostavitvi visokokakovostnih skupnih regulativnih ter nadzornih standardov in praks. To so Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (EBA), Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (EIOPA) in Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (ESMA).
  Ti organi imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju stabilnosti finančnega sektorja. Zato je bistveno nenehno zagotavljati, da je razvoj njihovega dela prednostno politično vprašanje in da imajo na razpolago dovolj sredstev. |
| --- | --- |

(3)

23. septembra 2009 je Komisija sprejela predloge za tri uredbe o ustanovitvi evropskega sistema finančnih nadzornikov, vključno z vzpostavitvijo treh evropskih nadzornih organov, ki bodo prispevali k dosledni uporabi zakonodaje Unije in k vzpostavitvi visokokakovostnih skupnih regulativnih ter nadzornih standardov in praks. To so Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (EBA), Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (EIOPA) in Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (ESMA).
  Ti organi imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju stabilnosti finančnega sektorja. Zato je bistveno nenehno zagotavljati, da je razvoj njihovega dela prednostno politično vprašanje in da imajo na razpolago dovolj sredstev.

| (4) | Izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (over-the-counter – OTC) niso pregledni, saj so zasebno izpogajane pogodbe in vse informacije v zvezi z njimi ponavadi na voljo samo pogodbenim strankam. Ustvarjajo zapleteno mrežo soodvisnosti, kar lahko oteži prepoznavanje narave in ravni povezanega tveganja. Finančna kriza je pokazala, da takšne značilnosti povečujejo negotovost v času pretresov na trgu in zato pomenijo tveganja za finančno stabilnost. Ta uredba določa pogoje za zmanjšanje takšnih tveganj in izboljšanje preglednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

(4)

Izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (over-the-counter – OTC) niso pregledni, saj so zasebno izpogajane pogodbe in vse informacije v zvezi z njimi ponavadi na voljo samo pogodbenim strankam. Ustvarjajo zapleteno mrežo soodvisnosti, kar lahko oteži prepoznavanje narave in ravni povezanega tveganja. Finančna kriza je pokazala, da takšne značilnosti povečujejo negotovost v času pretresov na trgu in zato pomenijo tveganja za finančno stabilnost. Ta uredba določa pogoje za zmanjšanje takšnih tveganj in izboljšanje preglednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih.

| (5) | Voditelji skupine G20 so se 26. septembra 2009 na vrhu v Pittsburghu dogovorili, da se mora do konca leta 2012 za vse standardizirane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljati kliring prek centralnih nasprotnih strank (CCP) in da je treba o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih poročati v repozitorij sklenjenih poslov. Junija 2010 so voditelji skupine G20 ponovno potrdili svojo zavezo in se tudi zavezali k pospešitvi izvajanja strogih ukrepov za izboljšanje preglednosti in regulativnega nadzora nad izvedenimi finančnimi instrumenti OTC na mednarodno usklajen in nediskriminatoren način
  , zato da bi izboljšali trg izvedenih finančnih instrumentov OTC ter ustvarili močnejša sredstva, s katerimi bi zagotovili, da bi družbe odgovarjale za prevzeta tveganja.
  Komisija si bo prizadevala, da bodo naši mednarodni partnerji na podoben način uresničevali te zaveze. |
| --- | --- |

(5)

Voditelji skupine G20 so se 26. septembra 2009 na vrhu v Pittsburghu dogovorili, da se mora do konca leta 2012 za vse standardizirane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljati kliring prek centralnih nasprotnih strank (CCP) in da je treba o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih poročati v repozitorij sklenjenih poslov. Junija 2010 so voditelji skupine G20 ponovno potrdili svojo zavezo in se tudi zavezali k pospešitvi izvajanja strogih ukrepov za izboljšanje preglednosti in regulativnega nadzora nad izvedenimi finančnimi instrumenti OTC na mednarodno usklajen in nediskriminatoren način
  , zato da bi izboljšali trg izvedenih finančnih instrumentov OTC ter ustvarili močnejša sredstva, s katerimi bi zagotovili, da bi družbe odgovarjale za prevzeta tveganja.
  Komisija si bo prizadevala, da bodo naši mednarodni partnerji na podoben način uresničevali te zaveze.

| (6) | Evropski svet se je v sklepih z dne 2. decembra 2009 strinjal, da je treba bistveno izboljšati zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotnih strank in da je pomembno izboljšati preglednost, učinkovitost in integriteto pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. junija 2010 z naslovom "Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike" pozval k obveznemu kliringu in poročanju o izvedenih finančnih instrumentih OTC. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet se je v sklepih z dne 2. decembra 2009 strinjal, da je treba bistveno izboljšati zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotnih strank in da je pomembno izboljšati preglednost, učinkovitost in integriteto pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. junija 2010 z naslovom "Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike" pozval k obveznemu kliringu in poročanju o izvedenih finančnih instrumentih OTC.

| (7) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) deluje v okviru te uredbe, tako da varuje stabilnost finančnih trgov v izrednih razmerah in zagotavlja dosledno uporabo pravil Unije s strani nacionalnih nadzornih organov ter rešuje nesporazume med njimi. Zaupana mu je tudi priprava pravno zavezujočih regulativnih tehničnih standardov in ima osrednjo vlogo pri odobritvah ter spremljanju centralnih nasprotnih strank in repozitorijev sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(7)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) deluje v okviru te uredbe, tako da varuje stabilnost finančnih trgov v izrednih razmerah in zagotavlja dosledno uporabo pravil Unije s strani nacionalnih nadzornih organov ter rešuje nesporazume med njimi. Zaupana mu je tudi priprava pravno zavezujočih regulativnih tehničnih standardov in ima osrednjo vlogo pri odobritvah ter spremljanju centralnih nasprotnih strank in repozitorijev sklenjenih poslov.

| (8) | Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov so potrebna enotna pravila (6). |
| --- | --- |

(8)

Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov so potrebna enotna pravila (6).

| (8a) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin dne 2. februarja 2011 vedno večjo financializacijo mednarodnih trgov s surovinami opredelila kot strateški izziv za gospodarstva Unije. Ponovno je potrdila potrebo po večji preglednosti v trgovanju s surovinami, pa tudi pozitivni učinek pozicijskih omejitev pri trgovanju z izvedenimi blagovnimi instrumenti. Da bi dosegli učinkovito zmanjšanje neprimerno visokega obsega trgovanja na trgih s surovinami, bi morala Komisija zlasti oceniti učinke omejitve trgovanja s surovinami na borzah surovin zgolj na fizične borzne trgovalce, pri čemer bi bile finančne institucije izključene. Komisija bi morala pri prihodnjih revizijah Direktive 2004/39/ES in Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (7) obravnavati zlasti problematiko nestanovitnosti cen na živilskih in kmetijskih trgih ter določiti ustrezne zahteve za preprečevanje sistemskih tveganj in manipulativne prakse, vključno z zahtevanimi kritji, pozicijskimi omejitvami in vrnitvijo nezakonito ustvarjenega dobička. |
| --- | --- |

(8a)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin dne 2. februarja 2011 vedno večjo financializacijo mednarodnih trgov s surovinami opredelila kot strateški izziv za gospodarstva Unije. Ponovno je potrdila potrebo po večji preglednosti v trgovanju s surovinami, pa tudi pozitivni učinek pozicijskih omejitev pri trgovanju z izvedenimi blagovnimi instrumenti. Da bi dosegli učinkovito zmanjšanje neprimerno visokega obsega trgovanja na trgih s surovinami, bi morala Komisija zlasti oceniti učinke omejitve trgovanja s surovinami na borzah surovin zgolj na fizične borzne trgovalce, pri čemer bi bile finančne institucije izključene. Komisija bi morala pri prihodnjih revizijah Direktive 2004/39/ES in Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (7) obravnavati zlasti problematiko nestanovitnosti cen na živilskih in kmetijskih trgih ter določiti ustrezne zahteve za preprečevanje sistemskih tveganj in manipulativne prakse, vključno z zahtevanimi kritji, pozicijskimi omejitvami in vrnitvijo nezakonito ustvarjenega dobička.

| (9) | Pobude za spodbujanje uporabe CCP se niso izkazale za zadostne, da bi zagotovile dejanski kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zato so potrebne zahteve za obvezni kliring prek CCP za tiste izvedene finančne instrumente, za katere se kliring lahko opravi. |
| --- | --- |

(9)

Pobude za spodbujanje uporabe CCP se niso izkazale za zadostne, da bi zagotovile dejanski kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zato so potrebne zahteve za obvezni kliring prek CCP za tiste izvedene finančne instrumente, za katere se kliring lahko opravi.

| (10) | Države članice bodo verjetno sprejele različne nacionalne ukrepe, ki lahko povzročijo ovire za nemoteno delovanje notranjega trga in bi škodovale udeležencem na trgu ter finančni stabilnosti. Enotna uporaba obveznosti kliringa v Uniji je potrebna tudi za zagotovitev visoke ravni zaščite vlagateljev in za oblikovanje enakih pogojev med udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bodo verjetno sprejele različne nacionalne ukrepe, ki lahko povzročijo ovire za nemoteno delovanje notranjega trga in bi škodovale udeležencem na trgu ter finančni stabilnosti. Enotna uporaba obveznosti kliringa v Uniji je potrebna tudi za zagotovitev visoke ravni zaščite vlagateljev in za oblikovanje enakih pogojev med udeleženci na trgu.

| (11) | Da bi zagotovili, da obveznost kliringa zmanjša sistemsko tveganje, je potreben proces določanja primernih razredov izvedenih finančnih instrumentov, za katere bi morala ta obveznost veljati. Pri tem procesu je treba upoštevati, da vsi izvedeni finančni instrumenti OTC, pri katerih se opravi kliring prek CCP, niso primerni za obvezni kliring prek CCP. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili, da obveznost kliringa zmanjša sistemsko tveganje, je potreben proces določanja primernih razredov izvedenih finančnih instrumentov, za katere bi morala ta obveznost veljati. Pri tem procesu je treba upoštevati, da vsi izvedeni finančni instrumenti OTC, pri katerih se opravi kliring prek CCP, niso primerni za obvezni kliring prek CCP.

| (12) | Ta uredba postavlja merila za določanje primernosti za obveznost kliringa. Zaradi svoje osrednje vloge se mora organ ESMA
  po posvetovanju s Komisijo in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (8)

  odločiti, ali določen razred izvedenih finančnih instrumentov izpolnjuje merila primernosti,
  ali bi morala veljati obveznost kliringa
  in kdaj začne veljati obveznost kliringa
  , vključno z izvedbenimi standardi v začetni fazi, kadar je to primerno. Postopno izvajanje obveznosti kliringa bi lahko potekalo glede na razsežnost primernih razredov, pri katerih je nujen kliring, ali glede na vrste udeležencev na trgu, ki morajo izpolnjevati obveznosti kliringa. Za nekatere kategorije izvedenih finančnih instrumentov znotraj razreda izvedenih finančnih instrumentov bi bilo treba še vedno dovoliti dvostranski kliring, tudi če niso izpolnjene zahteve za kliring, kar se lahko zgodi pri kritih obveznicah. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba postavlja merila za določanje primernosti za obveznost kliringa. Zaradi svoje osrednje vloge se mora organ ESMA
  po posvetovanju s Komisijo in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (8)

  odločiti, ali določen razred izvedenih finančnih instrumentov izpolnjuje merila primernosti,
  ali bi morala veljati obveznost kliringa
  in kdaj začne veljati obveznost kliringa
  , vključno z izvedbenimi standardi v začetni fazi, kadar je to primerno. Postopno izvajanje obveznosti kliringa bi lahko potekalo glede na razsežnost primernih razredov, pri katerih je nujen kliring, ali glede na vrste udeležencev na trgu, ki morajo izpolnjevati obveznosti kliringa. Za nekatere kategorije izvedenih finančnih instrumentov znotraj razreda izvedenih finančnih instrumentov bi bilo treba še vedno dovoliti dvostranski kliring, tudi če niso izpolnjene zahteve za kliring, kar se lahko zgodi pri kritih obveznicah.

| (12a) | Pri ugotavljanju, ali za razred izvedenih finančnih instrumentov veljajo zahteve za kliring, bi si moral organ ESMA prizadevati za zmanjšanje sistemskega tveganja in izogibanje sistemskim posledicam. To vključuje upoštevanje faktorjev ocenjevanja, kot so prihodnji datum, s katerim začne veljati obveznost kliringa, medsebojna povezanost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov na trgu, raven pogodbene in ekonomske standardizacije pogodb, učinek na uspešnost in konkurenčnost družb EU na globalnih trgih, operativna zmožnost CCP in njihova zmožnost upravljanja tveganja za obvladovanje obsega in obveznosti iz te direktive, stopnja tveganja poravnave in kreditnega tveganja nasprotne stranke ter vpliv stroškov na realno gospodarstvo in zlasti na naložbe. |
| --- | --- |

(12a)

Pri ugotavljanju, ali za razred izvedenih finančnih instrumentov veljajo zahteve za kliring, bi si moral organ ESMA prizadevati za zmanjšanje sistemskega tveganja in izogibanje sistemskim posledicam. To vključuje upoštevanje faktorjev ocenjevanja, kot so prihodnji datum, s katerim začne veljati obveznost kliringa, medsebojna povezanost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov na trgu, raven pogodbene in ekonomske standardizacije pogodb, učinek na uspešnost in konkurenčnost družb EU na globalnih trgih, operativna zmožnost CCP in njihova zmožnost upravljanja tveganja za obvladovanje obsega in obveznosti iz te direktive, stopnja tveganja poravnave in kreditnega tveganja nasprotne stranke ter vpliv stroškov na realno gospodarstvo in zlasti na naložbe.

| (12b) | Zaradi značilnosti deviznega trga (dnevni obseg transakcij, valutni pari, pomen transakcij s tretjimi državami, tveganje poravnave, ki se obravnava prek zanesljivega obstoječega mehanizma) je nujen ustrezen režim, ki bi temeljil predvsem na predhodni mednarodni konvergenci in vzajemnem priznavanju ustrezne infrastrukture. |
| --- | --- |

(12b)

Zaradi značilnosti deviznega trga (dnevni obseg transakcij, valutni pari, pomen transakcij s tretjimi državami, tveganje poravnave, ki se obravnava prek zanesljivega obstoječega mehanizma) je nujen ustrezen režim, ki bi temeljil predvsem na predhodni mednarodni konvergenci in vzajemnem priznavanju ustrezne infrastrukture.

| (12c) | Pri pripravi delegiranih aktov in tehničnih izvedbenih standardov bi bilo treba posebno pozornost nameniti potrebam institucij za dolgoročno varčevanje, da potrošnikom zagotovijo produkte dolgoročnega varčevanja. Zato ta uredba ne bi smela povzročiti prekomernih stroškov za institucije za dolgoročno varčevanje. To je mogoče med drugim doseči z ustrezno uporabo načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

(12c)

Pri pripravi delegiranih aktov in tehničnih izvedbenih standardov bi bilo treba posebno pozornost nameniti potrebam institucij za dolgoročno varčevanje, da potrošnikom zagotovijo produkte dolgoročnega varčevanja. Zato ta uredba ne bi smela povzročiti prekomernih stroškov za institucije za dolgoročno varčevanje. To je mogoče med drugim doseči z ustrezno uporabo načela sorazmernosti.

| (12d) | Pri institucijah za dolgoročno varčevanje bi bilo treba kot alternativo denarnim sredstvom dovoliti knjiženje državnih obveznic in kakovostnih obveznic delniških družb, da se zagotovi začetno in gibljivo kritje. |
| --- | --- |

(12d)

Pri institucijah za dolgoročno varčevanje bi bilo treba kot alternativo denarnim sredstvom dovoliti knjiženje državnih obveznic in kakovostnih obveznic delniških družb, da se zagotovi začetno in gibljivo kritje.

| (13) | O kliringu pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC se morata strinjati obe pogodbeni stranki. Zato je treba izjeme od obveznosti kliringa ozko omejiti, saj bi zmanjšale učinkovitost obveznosti in koristi kliringa prek CCP ter bi vodile do regulatorne arbitraže med skupinami udeležencev na trgu.
  Kljub temu bi morala Komisija in organ ESMA zagotoviti, da ureditve obveznega kliringa ščitijo tudi vlagatelje. |
| --- | --- |

(13)

O kliringu pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC se morata strinjati obe pogodbeni stranki. Zato je treba izjeme od obveznosti kliringa ozko omejiti, saj bi zmanjšale učinkovitost obveznosti in koristi kliringa prek CCP ter bi vodile do regulatorne arbitraže med skupinami udeležencev na trgu.
  Kljub temu bi morala Komisija in organ ESMA zagotoviti, da ureditve obveznega kliringa ščitijo tudi vlagatelje.

| (13a) | Na splošno bi se morale obveznosti iz te uredbe uporabljati samo za prihodnje transakcije, s čimer bi omogočili gladek prehod in izboljšali stabilnost sistema, obenem pa zmanjšali potrebo po naknadnih prilagoditvah. V zvezi s tem bi morali obveznosti kliringa in poročanja obravnavati na različne načine. Medtem ko retroaktivna obveznost kliringa iz pravnih razlogov praktično ni izvedljiva, če upoštevamo potrebo po naknadnem zavarovanju s premoženjem, to ne velja za retroaktivno obveznost poročanja. V tem primeru bi bila lahko obvezna retroaktivna obveznost poročanja na podlagi rezultatov študije o učinkih in glede na skupine izvedenih finančnih instrumentov, tehničnih predpogojev in preostale zapadlosti. |
| --- | --- |

(13a)

Na splošno bi se morale obveznosti iz te uredbe uporabljati samo za prihodnje transakcije, s čimer bi omogočili gladek prehod in izboljšali stabilnost sistema, obenem pa zmanjšali potrebo po naknadnih prilagoditvah. V zvezi s tem bi morali obveznosti kliringa in poročanja obravnavati na različne načine. Medtem ko retroaktivna obveznost kliringa iz pravnih razlogov praktično ni izvedljiva, če upoštevamo potrebo po naknadnem zavarovanju s premoženjem, to ne velja za retroaktivno obveznost poročanja. V tem primeru bi bila lahko obvezna retroaktivna obveznost poročanja na podlagi rezultatov študije o učinkih in glede na skupine izvedenih finančnih instrumentov, tehničnih predpogojev in preostale zapadlosti.

| (14) | Izvedeni finančni instrumenti OTC, ki se ne štejejo za primerne za kliring prek CCP, še vedno povzročajo kreditno tveganje nasprotne stranke, zato je treba določiti pravila za upravljanje tveganja. Ta pravila morajo veljati le za udeležence na trgu, za katere velja obveznost kliringa. |
| --- | --- |

(14)

Izvedeni finančni instrumenti OTC, ki se ne štejejo za primerne za kliring prek CCP, še vedno povzročajo kreditno tveganje nasprotne stranke, zato je treba določiti pravila za upravljanje tveganja. Ta pravila morajo veljati le za udeležence na trgu, za katere velja obveznost kliringa.

| (14a) | Pomembno je, da se obvezno različno obravnavanje nefinančnih nasprotnih strank s te uredbe razširi na Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (9) in Direktivo 2006/49/ES o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (10). Višji stroški kapitala, povezani z nadaljnjimi dvostranskimi ureditvami, ne bi smeli prizadeti nasprotnih strank, za katere ni predpisan centralni kliring. |
| --- | --- |

(14a)

Pomembno je, da se obvezno različno obravnavanje nefinančnih nasprotnih strank s te uredbe razširi na Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (9) in Direktivo 2006/49/ES o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (10). Višji stroški kapitala, povezani z nadaljnjimi dvostranskimi ureditvami, ne bi smeli prizadeti nasprotnih strank, za katere ni predpisan centralni kliring.

| (14b) | Regulativna kapitalska zahteva za finančne nasprotne stranke, ki se ukvarjajo z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, za katere se uporablja dvostranski kliring in ne kliring prek centralne klirinške hiše, bi se morala izračunati glede na stopnje morebitne izgube, povezane s tveganjem neplačila, izmerjenim za vsako nasprotno stranko. |
| --- | --- |

(14b)

Regulativna kapitalska zahteva za finančne nasprotne stranke, ki se ukvarjajo z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, za katere se uporablja dvostranski kliring in ne kliring prek centralne klirinške hiše, bi se morala izračunati glede na stopnje morebitne izgube, povezane s tveganjem neplačila, izmerjenim za vsako nasprotno stranko.

| (15) | Pravila o obveznosti kliringa in poročanja ter pravila o tehnikah zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni opravljen kliring prek CCP, morajo veljati za finančne nasprotne stranke, in sicer investicijska podjetja,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2004/39/ES, kreditne institucije,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2006/48/ES zavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Prvi direktivi Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (11), zavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (12), pozavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju (13), kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP),
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (14),
  in alternativne investicijske sklade, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje ali so registrirani po
  Direktivi 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (15). |
| --- | --- |

(15)

Pravila o obveznosti kliringa in poročanja ter pravila o tehnikah zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni opravljen kliring prek CCP, morajo veljati za finančne nasprotne stranke, in sicer investicijska podjetja,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2004/39/ES, kreditne institucije,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2006/48/ES zavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Prvi direktivi Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (11), zavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (12), pozavarovalnice,
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju (13), kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP),
  ki imajo dovoljenje po
  Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (14),
  in alternativne investicijske sklade, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje ali so registrirani po
  Direktivi 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (15).

| (15a) | Dejavnosti KNPVP, ki opravljajo le manjše transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, bi bilo treba zato oceniti, da bi natančno določili podlago, na kateri bi morali biti razvrščeni kot finančne nasprotne stranke v smislu te uredbe. V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili izkrivljanje konkurence in zmanjšali obseg zlorab. V ta namen se prag kliringa za nefinančne nasprotne stranke ne bi smel samodejno uporabljati za KNPVP. Namesto tega bi bilo treba upoštevati in uvesti ozko opredeljeno odstopanje. |
| --- | --- |

(15a)

Dejavnosti KNPVP, ki opravljajo le manjše transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, bi bilo treba zato oceniti, da bi natančno določili podlago, na kateri bi morali biti razvrščeni kot finančne nasprotne stranke v smislu te uredbe. V zvezi s tem bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili izkrivljanje konkurence in zmanjšali obseg zlorab. V ta namen se prag kliringa za nefinančne nasprotne stranke ne bi smel samodejno uporabljati za KNPVP. Namesto tega bi bilo treba upoštevati in uvesti ozko opredeljeno odstopanje.

| (15b) | KNPVP bi morali biti vključeni v področje uporabe te uredbe, saj v raznolike naložbene politike KNPVP spadajo tudi transakcije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih. V zadnjih letih je bila zabeležena znatna rast KNPVP, ki po ocenah predstavljajo 50 % BDP Unije, zaradi svoje znatne naložbene zmogljivosti pa imajo tudi svetovni sistemski pomen. |
| --- | --- |

(15b)

KNPVP bi morali biti vključeni v področje uporabe te uredbe, saj v raznolike naložbene politike KNPVP spadajo tudi transakcije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih. V zadnjih letih je bila zabeležena znatna rast KNPVP, ki po ocenah predstavljajo 50 % BDP Unije, zaradi svoje znatne naložbene zmogljivosti pa imajo tudi svetovni sistemski pomen.

| (15c) | Za pokojninske sklade, kakor so opredeljeni v Direktivi 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (16) s profilom tveganja, ki je nenaklonjen tveganju, in za katere se izvedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovanje pred tveganji pokojninske obveznosti, bi bilo treba uveljaviti obveznost poročanja in tehnike za zmanjševanje tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se ne opravlja kliring prek CCP, kakor določa ta uredba. Za te pokojnine pa ne bo veljala obveznost kliringa, da se preprečijo nesorazmerni stroški za upokojence. |
| --- | --- |

(15c)

Za pokojninske sklade, kakor so opredeljeni v Direktivi 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (16) s profilom tveganja, ki je nenaklonjen tveganju, in za katere se izvedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovanje pred tveganji pokojninske obveznosti, bi bilo treba uveljaviti obveznost poročanja in tehnike za zmanjševanje tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se ne opravlja kliring prek CCP, kakor določa ta uredba. Za te pokojnine pa ne bo veljala obveznost kliringa, da se preprečijo nesorazmerni stroški za upokojence.

| (16) | Kjer je primerno, bi morala pravila, ki veljajo za finančne nasprotne stranke, veljati tudi za nefinančne nasprotne stranke. Znano je, da nefinančne nasprotne stranke uporabljajo pogodbe OTC, da se zavarujejo pred poslovnimi tveganji, ki so neposredno povezana z njihovimi poslovnimi dejavnostmi. Posledično je treba pri ugotavljanju, ali naj za določeno nefinančno nasprotno stranko velja obveznost kliringa, upoštevati namen, s katerim
  nefinančna
  nasprotna stranka uporablja izvedene finančne instrumente OTC, in obseg izpostavljenosti pri teh instrumentih.
  Nefinančne nasprotne stranke bi morale pojasniti uporabo izvedenih finančnih instrumentov v svojih letnih poročilih ali na drug primeren način.
  Pri določanju praga za obveznost kliringa bi se moral organ ESMA posvetovati z vsemi ustreznimi organi, kot so regulativni organi, odgovorni za blagovne trge,
  in nefinančnimi nasprotnimi strankami
  za zagotovitev, da so posebnosti teh sektorjev v celoti upoštevane. Poleg tega bi morala Komisija do 31. decembra 2013 oceniti sistemski pomen transakcij nefinančnih podjetij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC v različnih sektorjih, vključno z energetskim.
  V primeru uveljavitve primerljive vrste pravil EU, prilagojenih posameznemu sektorju, bi morala Komisija takoj razmisliti o umiku tega sektorja iz področja uporabe te uredbe in predložiti ustrezne zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(16)

Kjer je primerno, bi morala pravila, ki veljajo za finančne nasprotne stranke, veljati tudi za nefinančne nasprotne stranke. Znano je, da nefinančne nasprotne stranke uporabljajo pogodbe OTC, da se zavarujejo pred poslovnimi tveganji, ki so neposredno povezana z njihovimi poslovnimi dejavnostmi. Posledično je treba pri ugotavljanju, ali naj za določeno nefinančno nasprotno stranko velja obveznost kliringa, upoštevati namen, s katerim
  nefinančna
  nasprotna stranka uporablja izvedene finančne instrumente OTC, in obseg izpostavljenosti pri teh instrumentih.
  Nefinančne nasprotne stranke bi morale pojasniti uporabo izvedenih finančnih instrumentov v svojih letnih poročilih ali na drug primeren način.
  Pri določanju praga za obveznost kliringa bi se moral organ ESMA posvetovati z vsemi ustreznimi organi, kot so regulativni organi, odgovorni za blagovne trge,
  in nefinančnimi nasprotnimi strankami
  za zagotovitev, da so posebnosti teh sektorjev v celoti upoštevane. Poleg tega bi morala Komisija do 31. decembra 2013 oceniti sistemski pomen transakcij nefinančnih podjetij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC v različnih sektorjih, vključno z energetskim.
  V primeru uveljavitve primerljive vrste pravil EU, prilagojenih posameznemu sektorju, bi morala Komisija takoj razmisliti o umiku tega sektorja iz področja uporabe te uredbe in predložiti ustrezne zakonodajne predloge.

| (16a) | Prag kliringa za nefinančne nasprotne stranke je zelo pomemben podatek za vse udeležence na trgu. Pri njegovem določanju bi bilo treba oceniti tako kvalitativna kot kvantitativna merila in jih primerno upoštevati. V zvezi s tem bi si bilo treba ustrezno prizadevati za standardizacijo pogodb OTC v precejšnji meri ter priznati pomen zmanjševanja tveganja za nefinančne nasprotne stranke v okviru njihovega običajnega poslovanja. Uvedbo pragov na podlagi pomena podjetja za trg kot celoto ali za segment trga OTC bi lahko dopolnili z uporabo stopenj operativnega tveganja. |
| --- | --- |

(16a)

Prag kliringa za nefinančne nasprotne stranke je zelo pomemben podatek za vse udeležence na trgu. Pri njegovem določanju bi bilo treba oceniti tako kvalitativna kot kvantitativna merila in jih primerno upoštevati. V zvezi s tem bi si bilo treba ustrezno prizadevati za standardizacijo pogodb OTC v precejšnji meri ter priznati pomen zmanjševanja tveganja za nefinančne nasprotne stranke v okviru njihovega običajnega poslovanja. Uvedbo pragov na podlagi pomena podjetja za trg kot celoto ali za segment trga OTC bi lahko dopolnili z uporabo stopenj operativnega tveganja.

| (16b) | Da bi mala in srednja podjetja izvzeli iz obveznosti kliringa, bi bilo treba upoštevati tudi prage kliringa OTC, specifične za posamezni sektor, ki temeljijo na skupnem obsegu pogodb, ki jih sklene podjetje. Poleg tega bi moral organ ESMA preučiti, ali bi lahko v zvezi z obveznostjo poročanja za mala in srednja podjetja uvedli pravilo de minimis. |
| --- | --- |

(16b)

Da bi mala in srednja podjetja izvzeli iz obveznosti kliringa, bi bilo treba upoštevati tudi prage kliringa OTC, specifične za posamezni sektor, ki temeljijo na skupnem obsegu pogodb, ki jih sklene podjetje. Poleg tega bi moral organ ESMA preučiti, ali bi lahko v zvezi z obveznostjo poročanja za mala in srednja podjetja uvedli pravilo de minimis.

| (16c) | Komisija bi morala zagotoviti, da cene in prihodnji zakonodajni predlogi ne bodo spodkopali nujne ustrezne uporabe izvedenih finančnih instrumentov OTC s strani nefinančnih nasprotnih strank za zavarovanje pred tržnimi tveganji, ki nastajajo pri poslovnih operacijah. |
| --- | --- |

(16c)

Komisija bi morala zagotoviti, da cene in prihodnji zakonodajni predlogi ne bodo spodkopali nujne ustrezne uporabe izvedenih finančnih instrumentov OTC s strani nefinančnih nasprotnih strank za zavarovanje pred tržnimi tveganji, ki nastajajo pri poslovnih operacijah.

| (17) | Pogodbo, ki jo je sklenil sklad, ne glede na to, ali ima upravitelja ali ne, je treba obravnavati v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Pogodbo, ki jo je sklenil sklad, ne glede na to, ali ima upravitelja ali ne, je treba obravnavati v okviru te uredbe.

| (18) | Centralne banke in druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, druge javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, in multilateralne razvojne banke, navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge k VI Direktivi 2006/48/ES
  , Banko za mednarodne poravnave in nekatere osebe javnega sektorja, opredeljene v členu 4(18) Direktive 2006/48/ES
  , je treba izključiti s področja uporabe te uredbe, da ne bi prišlo do omejevanja njihove pristojnosti pri posegih za stabilizacijo trga, če in ko je to potrebno.
  Vnaprej bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali bi bilo odgovorno dovoliti odstopanje od kliringa za osebe javnega sektorja v smislu člena 4(18) Direktive 2006/48/ES, ki so v lasti enot centralne ravni držav in zajete v izrecnih sporazumih o jamstvu, ki jih sklenejo te enote centralne ravni držav, kar je enakovredno prevzemu odgovornosti. |
| --- | --- |

(18)

Centralne banke in druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, druge javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, in multilateralne razvojne banke, navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge k VI Direktivi 2006/48/ES
  , Banko za mednarodne poravnave in nekatere osebe javnega sektorja, opredeljene v členu 4(18) Direktive 2006/48/ES
  , je treba izključiti s področja uporabe te uredbe, da ne bi prišlo do omejevanja njihove pristojnosti pri posegih za stabilizacijo trga, če in ko je to potrebno.
  Vnaprej bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali bi bilo odgovorno dovoliti odstopanje od kliringa za osebe javnega sektorja v smislu člena 4(18) Direktive 2006/48/ES, ki so v lasti enot centralne ravni držav in zajete v izrecnih sporazumih o jamstvu, ki jih sklenejo te enote centralne ravni držav, kar je enakovredno prevzemu odgovornosti.

| (19) | Ker vsi udeleženci na trgu, za katere velja obveznost kliringa, ne morejo postati klirinški člani CCP
  (ali stranke klirinških članov),
  morajo imeti možnost, da do CCP dostopajo kot stranke
  ali prek investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so same stranke. |
| --- | --- |

(19)

Ker vsi udeleženci na trgu, za katere velja obveznost kliringa, ne morejo postati klirinški člani CCP
  (ali stranke klirinških članov),
  morajo imeti možnost, da do CCP dostopajo kot stranke
  ali prek investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so same stranke.

| (20) | Uvedba obveznosti kliringa skupaj s postopkom določanja, katere CCP se lahko uporabljajo za namene te obveznosti, lahko privede do nenamernega izkrivljanja konkurence na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. CCP lahko na primer zavrne kliring transakcij, izvedenih na določenih mestih trgovanja, ker je CCP v lasti konkurenčnega mesta trgovanja. Da bi se izognili takšni diskriminatorni praksi, morajo CCP sprejeti kliring transakcij, ki se izvajajo na različnih mestih, če so ta mesta v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami CCP
  , brez sklicevanja na pogodbene dokumente, na podlagi katerih so stranke sklenile zadevno transakcijo z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, pod pogojem, da so dokumenti v skladu s tržnimi standardi.
  Na splošno bi morala Komisija še naprej natančno spremljati razvoj trga izvedenih finančnih instrumentov OTC in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(20)

Uvedba obveznosti kliringa skupaj s postopkom določanja, katere CCP se lahko uporabljajo za namene te obveznosti, lahko privede do nenamernega izkrivljanja konkurence na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. CCP lahko na primer zavrne kliring transakcij, izvedenih na določenih mestih trgovanja, ker je CCP v lasti konkurenčnega mesta trgovanja. Da bi se izognili takšni diskriminatorni praksi, morajo CCP sprejeti kliring transakcij, ki se izvajajo na različnih mestih, če so ta mesta v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami CCP
  , brez sklicevanja na pogodbene dokumente, na podlagi katerih so stranke sklenile zadevno transakcijo z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, pod pogojem, da so dokumenti v skladu s tržnimi standardi.
  Na splošno bi morala Komisija še naprej natančno spremljati razvoj trga izvedenih finančnih instrumentov OTC in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

| (21) | Za določitev ustreznih razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere mora veljati obveznost kliringa, pragov in sistemsko pomembnih nefinančnih nasprotnih strank so potrebni zanesljivi podatki. Zato je iz regulativnih razlogov pomembno, da se na ravni Unije vzpostavi enotna zahteva za sporočanje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih OTC.
  Poleg tega je potrebna obveznost naknadnega poročanja v čim večjem obsegu za finančne in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag, da bi organu ESMA zagotovili primerljive podatke. Če tako naknadno poročanje ni uresničljivo za noben razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, je treba zadevnemu repozitoriju sklenjenih poslov posredovati ustrezno utemeljitev. |
| --- | --- |

(21)

Za določitev ustreznih razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere mora veljati obveznost kliringa, pragov in sistemsko pomembnih nefinančnih nasprotnih strank so potrebni zanesljivi podatki. Zato je iz regulativnih razlogov pomembno, da se na ravni Unije vzpostavi enotna zahteva za sporočanje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih OTC.
  Poleg tega je potrebna obveznost naknadnega poročanja v čim večjem obsegu za finančne in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag, da bi organu ESMA zagotovili primerljive podatke. Če tako naknadno poročanje ni uresničljivo za noben razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, je treba zadevnemu repozitoriju sklenjenih poslov posredovati ustrezno utemeljitev.

| (22) | Pomembno je, da udeleženci na trgu o vseh podrobnostih v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenili, poročajo v repozitorije sklenjenih poslov. Posledično se informacije o inherentnih tveganjih trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC centralno shranijo in so zlahka dostopne organu ESMA, ustreznim pristojnim organom in ustreznim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).
  Komisija in organ ESMA morata pretehtati razširitev uporabe obveznosti poročanja na vstavljene izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(22)

Pomembno je, da udeleženci na trgu o vseh podrobnostih v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenili, poročajo v repozitorije sklenjenih poslov. Posledično se informacije o inherentnih tveganjih trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC centralno shranijo in so zlahka dostopne organu ESMA, ustreznim pristojnim organom in ustreznim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).
  Komisija in organ ESMA morata pretehtati razširitev uporabe obveznosti poročanja na vstavljene izvedene finančne instrumente.

| (22a) | Za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot so opredeljene v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES, ali ureditve, ki ponujajo podobno raven zmanjševanja tveganja in jih nacionalna zakonodaja priznava za namene pokojninskega zavarovanja z uporabo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganje, neposredno povezano s solventnostjo institucije, ki upravlja pokojninski načrt, bi morale veljati določbe za dvostransko zavarovanje, kot je določeno v tej uredbi, ki bo revidirana leta 2014. |
| --- | --- |

(22a)

Za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot so opredeljene v členu 6(a) Direktive 2003/41/ES, ali ureditve, ki ponujajo podobno raven zmanjševanja tveganja in jih nacionalna zakonodaja priznava za namene pokojninskega zavarovanja z uporabo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganje, neposredno povezano s solventnostjo institucije, ki upravlja pokojninski načrt, bi morale veljati določbe za dvostransko zavarovanje, kot je določeno v tej uredbi, ki bo revidirana leta 2014.

| (23) | Da bi omogočili celosten pregled trga
  in za ocenjevanje sistemskega tveganja
  , je treba v repozitorije sklenjenih poslov poročati o pogodbah, pri katerih je bil opravljen kliring, in o pogodbah, pri katerih kliring ni bil opravljen. |
| --- | --- |

(23)

Da bi omogočili celosten pregled trga
  in za ocenjevanje sistemskega tveganja
  , je treba v repozitorije sklenjenih poslov poročati o pogodbah, pri katerih je bil opravljen kliring, in o pogodbah, pri katerih kliring ni bil opravljen.

| (23a) | Organom ESMA, EIOPA in EBA bi bilo treba zagotoviti ustrezna sredstva, da lahko učinkovito opravljajo naloge, ki so jim dodeljene s to uredbo. |
| --- | --- |

(23a)

Organom ESMA, EIOPA in EBA bi bilo treba zagotoviti ustrezna sredstva, da lahko učinkovito opravljajo naloge, ki so jim dodeljene s to uredbo.

| (24) | Obveznost poročanja o vseh spremembah ali prenehanju pogodb mora veljati za prvotne nasprotne stranke teh pogodb in za vse druge subjekte, ki poročajo v imenu prvotnih nasprotnih strank. Nasprotna stranka ali njeni zaposleni, ki v skladu s to uredbo v imenu druge nasprotne stranke v repozitorij sklenjenih poslov poročajo o vseh podrobnostih pogodbe, ne sme kršiti nobene omejitve o razkritju. |
| --- | --- |

(24)

Obveznost poročanja o vseh spremembah ali prenehanju pogodb mora veljati za prvotne nasprotne stranke teh pogodb in za vse druge subjekte, ki poročajo v imenu prvotnih nasprotnih strank. Nasprotna stranka ali njeni zaposleni, ki v skladu s to uredbo v imenu druge nasprotne stranke v repozitorij sklenjenih poslov poročajo o vseh podrobnostih pogodbe, ne sme kršiti nobene omejitve o razkritju.

| (25) | V zvezi z obveznostmi kliringa in poročanja morajo obstajati učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni. Države članice morajo te kazni izvrševati tako, da se ne zmanjša učinkovitost pravil.
  Države članice bi morale zagotoviti, da so naložene kazni javno razkrite ter da se redno objavljajo poročila o učinkovitosti veljavnih predpisov. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z obveznostmi kliringa in poročanja morajo obstajati učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni. Države članice morajo te kazni izvrševati tako, da se ne zmanjša učinkovitost pravil.
  Države članice bi morale zagotoviti, da so naložene kazni javno razkrite ter da se redno objavljajo poročila o učinkovitosti veljavnih predpisov.

| (26) | Dovoljenje za CCP mora biti pogojeno z minimalnim začetnim kapitalom. Kapital, zadržani dobiček in rezerve CCP morajo biti stalno sorazmerni z velikostjo in dejavnostjo CCP, da se zagotovi ustrezna kapitalizacija CCP za operativna ali preostala tveganja in da lahko CCP po potrebi urejeno preneha s poslovanjem ali ga prestrukturira. |
| --- | --- |

(26)

Dovoljenje za CCP mora biti pogojeno z minimalnim začetnim kapitalom. Kapital, zadržani dobiček in rezerve CCP morajo biti stalno sorazmerni z velikostjo in dejavnostjo CCP, da se zagotovi ustrezna kapitalizacija CCP za operativna ali preostala tveganja in da lahko CCP po potrebi urejeno preneha s poslovanjem ali ga prestrukturira.

| (27) | Ker se s to uredbo za regulativne namene uvaja zakonska obveznost kliringa prek določenih CCP, je bistveno, da se zagotovijo varnost in stabilnost teh CCP ter njihova stalna skladnost s strogimi organizacijskimi, poslovnimi in bonitetnimi zahtevami, ki jih določa ta uredba. Za zagotavljanje enotne uporabe morajo te zahteve veljati za kliring vseh finančnih instrumentov, ki jih obravnavajo CCP. |
| --- | --- |

(27)

Ker se s to uredbo za regulativne namene uvaja zakonska obveznost kliringa prek določenih CCP, je bistveno, da se zagotovijo varnost in stabilnost teh CCP ter njihova stalna skladnost s strogimi organizacijskimi, poslovnimi in bonitetnimi zahtevami, ki jih določa ta uredba. Za zagotavljanje enotne uporabe morajo te zahteve veljati za kliring vseh finančnih instrumentov, ki jih obravnavajo CCP.

| (27a) | Ustrezni pristojni organ bi se moral zadovoljiti s tem, da ima CCP dovolj finančnih sredstev na voljo (mednje je vključen tudi minimalni prispevek iz lastnih sredstev CCP) v skladu s smernicami, ki jih izda organ ESMA. |
| --- | --- |

(27a)

Ustrezni pristojni organ bi se moral zadovoljiti s tem, da ima CCP dovolj finančnih sredstev na voljo (mednje je vključen tudi minimalni prispevek iz lastnih sredstev CCP) v skladu s smernicami, ki jih izda organ ESMA.

| (28) | V regulativne namene in zaradi uskladitve bi bilo zato treba zagotoviti, da finančne nasprotne stranke uporabljajo le CCP, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

V regulativne namene in zaradi uskladitve bi bilo zato treba zagotoviti, da finančne nasprotne stranke uporabljajo le CCP, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

| (29) | Neposredna pravila v zvezi z izdajo dovoljenja CCP in nadzorom CCP so bistven dodatek k obveznosti kliringa izvedenih finančnih instrumentov OTC. Smiselno je, da pristojni organi ostanejo odgovorni za vse vidike izdajanja dovoljenj CCP in nadzora CCP, vključno z odgovornostjo za preverjanje, ali CCP vlagateljica izpolnjuje zahteve iz te uredbe ter Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (17), saj so najprimernejši za pregledovanje vsakodnevnega poslovanja CCP, izvajanje rednih pregledov in sprejemanje ustreznih ukrepov, če so potrebni. |
| --- | --- |

(29)

Neposredna pravila v zvezi z izdajo dovoljenja CCP in nadzorom CCP so bistven dodatek k obveznosti kliringa izvedenih finančnih instrumentov OTC. Smiselno je, da pristojni organi ostanejo odgovorni za vse vidike izdajanja dovoljenj CCP in nadzora CCP, vključno z odgovornostjo za preverjanje, ali CCP vlagateljica izpolnjuje zahteve iz te uredbe ter Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (17), saj so najprimernejši za pregledovanje vsakodnevnega poslovanja CCP, izvajanje rednih pregledov in sprejemanje ustreznih ukrepov, če so potrebni.

| (30) | Če pri CCP obstaja tveganje nesolventnosti, lahko fiskalno odgovornost nosi predvsem država članica, kjer ima CCP sedež. Iz tega sledi, da mora ustrezen pristojni organ te države članice CCP izdati dovoljenje in izvajati nadzor nad njo. Ker pa imajo lahko klirinški člani CCP sedeže v različnih državah članicah in bo neizpolnitev finančnih obveznosti CCP nanje najprej vplivala, je nujno, da
  je
  v postopek izdaje dovoljenja in nadzora
  vključen organ ESMA
  . To bo preprečilo različne nacionalne ukrepe ali prakse ter ovire na notranjem trgu.
  Organ ESMA bi moral pri pripravi priporočil in odločitev vključiti nadaljnje pristojne organe zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(30)

Če pri CCP obstaja tveganje nesolventnosti, lahko fiskalno odgovornost nosi predvsem država članica, kjer ima CCP sedež. Iz tega sledi, da mora ustrezen pristojni organ te države članice CCP izdati dovoljenje in izvajati nadzor nad njo. Ker pa imajo lahko klirinški člani CCP sedeže v različnih državah članicah in bo neizpolnitev finančnih obveznosti CCP nanje najprej vplivala, je nujno, da
  je
  v postopek izdaje dovoljenja in nadzora
  vključen organ ESMA
  . To bo preprečilo različne nacionalne ukrepe ali prakse ter ovire na notranjem trgu.
  Organ ESMA bi moral pri pripravi priporočil in odločitev vključiti nadaljnje pristojne organe zadevnih držav članic.

| (31) | Treba je okrepiti določbe o izmenjavi podatkov med pristojnimi organi ter okrepiti njihove dolžnosti medsebojne pomoči in sodelovanja. ▐ Pri izmenjavi informacij je potrebno strogo varovanje poslovnih skrivnosti. Zaradi širokega vpliva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC je nujno, da imajo drugi
  regulativni
  organi ▐ dostop do informacij, ki so potrebne za izvajanje njihovih funkcij. |
| --- | --- |

(31)

Treba je okrepiti določbe o izmenjavi podatkov med pristojnimi organi ter okrepiti njihove dolžnosti medsebojne pomoči in sodelovanja. ▐ Pri izmenjavi informacij je potrebno strogo varovanje poslovnih skrivnosti. Zaradi širokega vpliva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC je nujno, da imajo drugi
  regulativni
  organi ▐ dostop do informacij, ki so potrebne za izvajanje njihovih funkcij.

| (31a) | Nič v tej uredbi ne bi smelo omejevati ali ovirati, da CCP v eni jurisdikciji izvede kliring produkta, izraženega v valuti druge države članice EU ali valuti tretje države, ali od CCP zahtevati dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, da dobi dostop do dnevne likvidnosti centralne banke. |
| --- | --- |

(31a)

Nič v tej uredbi ne bi smelo omejevati ali ovirati, da CCP v eni jurisdikciji izvede kliring produkta, izraženega v valuti druge države članice EU ali valuti tretje države, ali od CCP zahtevati dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, da dobi dostop do dnevne likvidnosti centralne banke.

| (32) | Zaradi globalne narave finančnih trgov
  so potrebni dogovori za
  CCP s sedežem v tretjih državah
  o opravljanju
  klirinških storitev v Uniji.
  Takšni dogovori bi morali vsebovati priznavanje CCP s sedežem v tretji državi v Uniji s strani organa ESMA in pristojnega organa države članice, v kateri namerava zadevni CCP opravljati klirinške storitve, ali pa odstopanja od pogojev in postopkov za izdajo dovoljenja, ki ga izda Komisija,
  pod pogojem, da je Komisija priznala pravni in nadzorni okvir te tretje države kot enakovreden okviru Unije in da so izpolnjeni
  za to potrebni
  pogoji. V tem okviru bodo imeli sporazumi z glavnimi mednarodnimi partnerji Unije pomembno vlogo pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na globalni ravni in zagotavljanju finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi globalne narave finančnih trgov
  so potrebni dogovori za
  CCP s sedežem v tretjih državah
  o opravljanju
  klirinških storitev v Uniji.
  Takšni dogovori bi morali vsebovati priznavanje CCP s sedežem v tretji državi v Uniji s strani organa ESMA in pristojnega organa države članice, v kateri namerava zadevni CCP opravljati klirinške storitve, ali pa odstopanja od pogojev in postopkov za izdajo dovoljenja, ki ga izda Komisija,
  pod pogojem, da je Komisija priznala pravni in nadzorni okvir te tretje države kot enakovreden okviru Unije in da so izpolnjeni
  za to potrebni
  pogoji. V tem okviru bodo imeli sporazumi z glavnimi mednarodnimi partnerji Unije pomembno vlogo pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na globalni ravni in zagotavljanju finančne stabilnosti.

| (32a) | Evropski svet je 16. septembra 2010 soglašal, da mora Unija v zunanjih odnosih Unije odločneje ter v duhu vzajemnosti in obojestranskih koristi spodbujati svoje interese in vrednote ter ukrepati, da bi med drugim evropskim podjetjem zagotovila večji dostop do trga in poglobila regulativno sodelovanje z glavnimi trgovinskimi partnerji. |
| --- | --- |

(32a)

Evropski svet je 16. septembra 2010 soglašal, da mora Unija v zunanjih odnosih Unije odločneje ter v duhu vzajemnosti in obojestranskih koristi spodbujati svoje interese in vrednote ter ukrepati, da bi med drugim evropskim podjetjem zagotovila večji dostop do trga in poglobila regulativno sodelovanje z glavnimi trgovinskimi partnerji.

| (33) | Ne glede na lastniško strukturo morajo CCP imeti zanesljivo ureditev upravljanja, višje vodstvo z dobrim ugledom in neodvisne člane upravnega odbora.
  Vsaj tretjina članov in najmanj dva člana odbora bi morala biti neodvisna. Ti neodvisni člani ne bi smeli biti neodvisni člani v več kot enem drugem CCP. Njihovo plačilo nikakor ne bi smelo biti povezano z uspešnostjo CCP.
  Različne ureditve upravljanja in lastniške strukture CCP lahko vplivajo na pripravljenost ali zmožnost CCP za kliring določenih produktov. Zato je primerno, da neodvisni člani upravnega odbora in odbor za tveganje, ki ga ustanovi CCP, obravnavajo vsa morebitna navzkrižja interesov znotraj CCP. Klirinški člani in stranke morajo biti ustrezno zastopani, saj lahko nanje vplivajo odločitve, ki jih sprejme CCP. |
| --- | --- |

(33)

Ne glede na lastniško strukturo morajo CCP imeti zanesljivo ureditev upravljanja, višje vodstvo z dobrim ugledom in neodvisne člane upravnega odbora.
  Vsaj tretjina članov in najmanj dva člana odbora bi morala biti neodvisna. Ti neodvisni člani ne bi smeli biti neodvisni člani v več kot enem drugem CCP. Njihovo plačilo nikakor ne bi smelo biti povezano z uspešnostjo CCP.
  Različne ureditve upravljanja in lastniške strukture CCP lahko vplivajo na pripravljenost ali zmožnost CCP za kliring določenih produktov. Zato je primerno, da neodvisni člani upravnega odbora in odbor za tveganje, ki ga ustanovi CCP, obravnavajo vsa morebitna navzkrižja interesov znotraj CCP. Klirinški člani in stranke morajo biti ustrezno zastopani, saj lahko nanje vplivajo odločitve, ki jih sprejme CCP.

| (34) | CCP lahko odda v zunanje izvajanje vse funkcije razen funkcij upravljanja tveganja, vendar le, če v zunanje izvajanje oddane funkcije ne vplivajo na pravilno poslovanje CCP in njeno zmožnost upravljanja tveganja.
  Zunanje izvajanje funkcij bi moral odobriti odbor za tveganja CCP. |
| --- | --- |

(34)

CCP lahko odda v zunanje izvajanje vse funkcije razen funkcij upravljanja tveganja, vendar le, če v zunanje izvajanje oddane funkcije ne vplivajo na pravilno poslovanje CCP in njeno zmožnost upravljanja tveganja.
  Zunanje izvajanje funkcij bi moral odobriti odbor za tveganja CCP.

| (35) | Zahteve glede sodelovanja za CCP morajo biti zato pregledne, sorazmerne in nediskriminatorne ter morajo omogočati oddaljeni dostop, če to CCP ne izpostavi dodatnim tveganjem. |
| --- | --- |

(35)

Zahteve glede sodelovanja za CCP morajo biti zato pregledne, sorazmerne in nediskriminatorne ter morajo omogočati oddaljeni dostop, če to CCP ne izpostavi dodatnim tveganjem.

| (36) | Strankam klirinških članov, ki opravljajo kliring svojih izvedenih finančnih instrumentov OTC prek CCP, je treba zagotoviti visoko raven zaščite. Dejanska raven zaščite je odvisna od ravni ločevanja, ki jo stranke izberejo. Posredniki morajo ločiti svoja sredstva od sredstev svojih strank. Zato morajo CCP voditi posodobljene in zlahka pregledne evidence.
  Poleg tega bi morali biti računi članov, ki niso poravnali svoje obveznosti, prenosljivi na druge člane. |
| --- | --- |

(36)

Strankam klirinških članov, ki opravljajo kliring svojih izvedenih finančnih instrumentov OTC prek CCP, je treba zagotoviti visoko raven zaščite. Dejanska raven zaščite je odvisna od ravni ločevanja, ki jo stranke izberejo. Posredniki morajo ločiti svoja sredstva od sredstev svojih strank. Zato morajo CCP voditi posodobljene in zlahka pregledne evidence.
  Poleg tega bi morali biti računi članov, ki niso poravnali svoje obveznosti, prenosljivi na druge člane.

| (36a) | Vsaka pravna negotovost o učinkovitosti in možnosti uveljavljanja pravil in postopkov CCP glede razmejitve vrednosti premoženja in obveznosti klirinških članov in njihovih strank ter prenos postavk pri vstopu pred določenimi dogodki, bi spodkopalo stabilnost CCP. Odločilne dogodke bi bilo treba predhodno opredeliti, da bi pridobili potrebno gotovost o daljnosežnosti zagotovljene zaščite. |
| --- | --- |

(36a)

Vsaka pravna negotovost o učinkovitosti in možnosti uveljavljanja pravil in postopkov CCP glede razmejitve vrednosti premoženja in obveznosti klirinških članov in njihovih strank ter prenos postavk pri vstopu pred določenimi dogodki, bi spodkopalo stabilnost CCP. Odločilne dogodke bi bilo treba predhodno opredeliti, da bi pridobili potrebno gotovost o daljnosežnosti zagotovljene zaščite.

| (37) | CCP mora imeti zanesljiv okvir upravljanja tveganja za upravljanje kreditnih tveganj, likvidnostnih tveganj, operativnih in drugih tveganj, vključno s tveganji, ki jih nosi ali predstavlja za druge subjekte zaradi soodvisnosti. CCP mora imeti vzpostavljene postopke in mehanizme za obravnavanje neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana. Za zmanjševanje tveganja negativnega vpliva takšnega neizpolnjevanja obveznosti mora imeti CCP vzpostavljene stroge zahteve glede sodelovanja, zbrati primerna začetna kritja, vzdrževati jamstveni sklad in razpolagati z drugimi finančnimi sredstvi za pokrivanje morebitnih izgub.
  Glavni cilj CCP bi moral ostati razvoj zelo trdnega upravljanja tveganja. Vendar lahko po potrebi svoje lastnosti prilagodi posebnim dejavnostim in profilom tveganja strank klirinških članov ter lahko po potrebi v nabor visoko likvidnih sredstev, sprejetih kot zavarovanje, uvrsti vsaj denarna sredstva in državne obveznice ob ustreznih odbitkih. |
| --- | --- |

(37)

CCP mora imeti zanesljiv okvir upravljanja tveganja za upravljanje kreditnih tveganj, likvidnostnih tveganj, operativnih in drugih tveganj, vključno s tveganji, ki jih nosi ali predstavlja za druge subjekte zaradi soodvisnosti. CCP mora imeti vzpostavljene postopke in mehanizme za obravnavanje neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana. Za zmanjševanje tveganja negativnega vpliva takšnega neizpolnjevanja obveznosti mora imeti CCP vzpostavljene stroge zahteve glede sodelovanja, zbrati primerna začetna kritja, vzdrževati jamstveni sklad in razpolagati z drugimi finančnimi sredstvi za pokrivanje morebitnih izgub.
  Glavni cilj CCP bi moral ostati razvoj zelo trdnega upravljanja tveganja. Vendar lahko po potrebi svoje lastnosti prilagodi posebnim dejavnostim in profilom tveganja strank klirinških članov ter lahko po potrebi v nabor visoko likvidnih sredstev, sprejetih kot zavarovanje, uvrsti vsaj denarna sredstva in državne obveznice ob ustreznih odbitkih.

| (37a) | Upravljanje tveganj s strani CCP bi moralo biti zanesljivo in ne bi smelo prenašati tveganj na davkoplačevalca. |
| --- | --- |

(37a)

Upravljanje tveganj s strani CCP bi moralo biti zanesljivo in ne bi smelo prenašati tveganj na davkoplačevalca.

| (37b) | Odbor za finančno stabilnost opredeljuje CCP kot sistemsko pomembne institucije. Na mednarodni ravni ali v Uniji ni skupne prakse o pogojih, po katerih ima CCP dostop do likvidnostnih posojil centralnih bank ali mora imeti dovoljenje kot kreditna institucija. Izvajanje obveznosti kliringa, kot določa ta uredba, lahko poveča sistemski pomen CCP in potrebo po likvidnosti. Zato je treba Komisijo pozvati, naj upošteva rezultate tekočega dela med centralnimi bankami in naj v sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank oceni potrebo po ukrepih, s katerimi bi omogočili dostop CCP do likvidnostnih posojil centralnih bank v eni ali več denarnih valutah, ter naj poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(37b)

Odbor za finančno stabilnost opredeljuje CCP kot sistemsko pomembne institucije. Na mednarodni ravni ali v Uniji ni skupne prakse o pogojih, po katerih ima CCP dostop do likvidnostnih posojil centralnih bank ali mora imeti dovoljenje kot kreditna institucija. Izvajanje obveznosti kliringa, kot določa ta uredba, lahko poveča sistemski pomen CCP in potrebo po likvidnosti. Zato je treba Komisijo pozvati, naj upošteva rezultate tekočega dela med centralnimi bankami in naj v sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank oceni potrebo po ukrepih, s katerimi bi omogočili dostop CCP do likvidnostnih posojil centralnih bank v eni ali več denarnih valutah, ter naj poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (38) | Pozivi k doplačilu kritja in odbitki na zavarovanje s premoženjem imajo lahko prociklične učinke. CCP, pristojni organi
  in organ ESMA
  morajo zato sprejeti ukrepe za preprečevanje in nadzor morebitnih procikličnih učinkov v praksah upravljanja tveganja, ki so jih sprejele CCP, če to nima negativnega vpliva na zanesljivost in finančno varnost CCP. |
| --- | --- |

(38)

Pozivi k doplačilu kritja in odbitki na zavarovanje s premoženjem imajo lahko prociklične učinke. CCP, pristojni organi
  in organ ESMA
  morajo zato sprejeti ukrepe za preprečevanje in nadzor morebitnih procikličnih učinkov v praksah upravljanja tveganja, ki so jih sprejele CCP, če to nima negativnega vpliva na zanesljivost in finančno varnost CCP.

| (39) | Upravljanje izpostavljenosti je bistven del klirinškega procesa. Za zagotavljanje klirinških storitev na splošno je treba omogočiti dostop do ustreznih virov za oblikovanje cen in njihovo uporabo. Takšni viri oblikovanja cen morajo vključevati vire, povezane z indeksi, ki se uporabljajo kot reference za izvedene finančne instrumente ali druge finančne instrumente. |
| --- | --- |

(39)

Upravljanje izpostavljenosti je bistven del klirinškega procesa. Za zagotavljanje klirinških storitev na splošno je treba omogočiti dostop do ustreznih virov za oblikovanje cen in njihovo uporabo. Takšni viri oblikovanja cen morajo vključevati vire, povezane z indeksi, ki se uporabljajo kot reference za izvedene finančne instrumente ali druge finančne instrumente.

| (40) | Kritja so prva varovalka pri zaščiti CCP. Čeprav morajo CCP prejeta kritja vlagati varno in previdno, si morajo posebno prizadevati za zagotovitev ustrezne zaščite kritij, da jih lahko pravočasno vrnejo klirinškim članom, ki izpolnjujejo obveznosti, ali interoperabilni CCP, kadar CCP, ki pobira ta kritja, ne more izpolniti svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(40)

Kritja so prva varovalka pri zaščiti CCP. Čeprav morajo CCP prejeta kritja vlagati varno in previdno, si morajo posebno prizadevati za zagotovitev ustrezne zaščite kritij, da jih lahko pravočasno vrnejo klirinškim članom, ki izpolnjujejo obveznosti, ali interoperabilni CCP, kadar CCP, ki pobira ta kritja, ne more izpolniti svojih obveznosti.

| (40a) | Dostop do ustreznih virov likvidnosti je za CCP bistven. Taka likvidnost lahko izhaja iz dostopa do likvidnosti centralne banke ali posojilno sposobne in zanesljive poslovne banke ali kombinacije obojega. |
| --- | --- |

(40a)

Dostop do ustreznih virov likvidnosti je za CCP bistven. Taka likvidnost lahko izhaja iz dostopa do likvidnosti centralne banke ali posojilno sposobne in zanesljive poslovne banke ali kombinacije obojega.

| (41) | Z "Evropskim kodeksom ravnanja za kliring in poravnavo" z dne 7. novembra 2006 (18) je bil vzpostavljen prostovoljni okvir za
  določitev
  povezav med CCP in repozitoriji sklenjenih poslov. Vendar pa ostaja potrgovalni sektor razdrobljen glede na nacionalne meje, zaradi česar je čezmejno trgovanje dražje, usklajevanje pa ovirano. Zato je treba določiti pogoje za dogovore o interoperabilnosti med CCP, v kolikor ti zadevnih CCP ne bodo izpostavili neustrezno upravljanim tveganjem. |
| --- | --- |

(41)

Z "Evropskim kodeksom ravnanja za kliring in poravnavo" z dne 7. novembra 2006 (18) je bil vzpostavljen prostovoljni okvir za
  določitev
  povezav med CCP in repozitoriji sklenjenih poslov. Vendar pa ostaja potrgovalni sektor razdrobljen glede na nacionalne meje, zaradi česar je čezmejno trgovanje dražje, usklajevanje pa ovirano. Zato je treba določiti pogoje za dogovore o interoperabilnosti med CCP, v kolikor ti zadevnih CCP ne bodo izpostavili neustrezno upravljanim tveganjem.

| (42) | Dogovori o interoperabilnosti so
  na splošno lahko
  pomembno orodje za večjo integracijo potrgovalnega trga v Uniji in morajo biti urejeni. Vendar pa dogovori o interoperabilnosti lahko izpostavijo CCP dodatnim tveganjem. Glede na dodatno kompleksnost, povezano z dogovori o interoperabilnosti med CCP, ki opravljajo kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, je na tej stopnji primerno
  zahtevati podaljšano obdobje treh let med prejetjem dovoljenja za kliring izvedenih finančnih instrumentov in preden se lahko zaprosi za dovoljenje za interoperabilnost, poleg tega pa tudi
  omejiti področje uporabe
  kasnejših
  dogovorov o interoperabilnosti na denarne instrumente. Vendar pa mora organ ESMA do 30. septembra 2014 Komisiji predložiti poročilo o tem, ali in kdaj bi bila razširitev področja uporabe na druge finančne instrumente primerna. |
| --- | --- |

(42)

Dogovori o interoperabilnosti so
  na splošno lahko
  pomembno orodje za večjo integracijo potrgovalnega trga v Uniji in morajo biti urejeni. Vendar pa dogovori o interoperabilnosti lahko izpostavijo CCP dodatnim tveganjem. Glede na dodatno kompleksnost, povezano z dogovori o interoperabilnosti med CCP, ki opravljajo kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, je na tej stopnji primerno
  zahtevati podaljšano obdobje treh let med prejetjem dovoljenja za kliring izvedenih finančnih instrumentov in preden se lahko zaprosi za dovoljenje za interoperabilnost, poleg tega pa tudi
  omejiti področje uporabe
  kasnejših
  dogovorov o interoperabilnosti na denarne instrumente. Vendar pa mora organ ESMA do 30. septembra 2014 Komisiji predložiti poročilo o tem, ali in kdaj bi bila razširitev področja uporabe na druge finančne instrumente primerna.

| (43) | Repozitoriji sklenjenih poslov zbirajo podatke za regulativne namene, pomembne za organe v vseh državah članicah.
  Organ ESMA bi moral
  prevzeti odgovornost za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov, razveljavitev njihove registracije in nadzor nad njimi. |
| --- | --- |

(43)

Repozitoriji sklenjenih poslov zbirajo podatke za regulativne namene, pomembne za organe v vseh državah članicah.
  Organ ESMA bi moral
  prevzeti odgovornost za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov, razveljavitev njihove registracije in nadzor nad njimi.

| (44) | Glede na to, da se regulativni organi, CCP in drugi udeleženci na trgu zanašajo na podatke, ki jih vsebujejo repozitoriji sklenjenih poslov, je treba zagotoviti, da za te repozitorije sklenjenih poslov veljajo stroge zahteve glede vodenja evidenc in upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

(44)

Glede na to, da se regulativni organi, CCP in drugi udeleženci na trgu zanašajo na podatke, ki jih vsebujejo repozitoriji sklenjenih poslov, je treba zagotoviti, da za te repozitorije sklenjenih poslov veljajo stroge zahteve glede vodenja evidenc in upravljanja podatkov.

| (45) | Preglednost cen in pristojbin, povezanih s storitvami, ki jih zagotavljajo CCP, njegovi člani in repozitoriji sklenjenih poslov, je nujna, da bodo lahko udeleženci na trgu sprejemali utemeljene odločitve. |
| --- | --- |

(45)

Preglednost cen in pristojbin, povezanih s storitvami, ki jih zagotavljajo CCP, njegovi člani in repozitoriji sklenjenih poslov, je nujna, da bodo lahko udeleženci na trgu sprejemali utemeljene odločitve.

| (45a) | Pri finančnih storitvah in trgovanju s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih so področja, kjer lahko obstajajo tudi trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine. Kadar so te povezane s produkti ali storitvami, ki so postale industrijski standard ali nanje vplivajo, bi bilo treba zahtevati, da so dovoljenja na voljo pod sorazmernimi, sprejemljivimi in nediskriminacijskimi pogoji. |
| --- | --- |

(45a)

Pri finančnih storitvah in trgovanju s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih so področja, kjer lahko obstajajo tudi trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine. Kadar so te povezane s produkti ali storitvami, ki so postale industrijski standard ali nanje vplivajo, bi bilo treba zahtevati, da so dovoljenja na voljo pod sorazmernimi, sprejemljivimi in nediskriminacijskimi pogoji.

| (46) | Organ ESMA lahko Komisiji predlaga nalaganje periodičnih denarnih kazni. Namen periodičnih denarnih kazni mora biti odprava kršitev, ki jih je ugotovil organ ESMA, zagotovitev popolnih in pravilnih informacij, ki jih zahteva organ ESMA, ali privolitev repozitorijev sklenjenih poslov
  , CCP, njihovih članov
  ali drugih oseb v preiskavo. Poleg tega lahko Komisija za namene odvračanja in za zagotovitev, da repozitoriji sklenjenih poslov
  , CCP in njihovi člani
  spoštujejo zahteve iz te uredbe, naloži denarne kazni na zahtevo organa ESMA, kadar so namerno ali iz malomarnosti kršene nekatere določbe te uredbe. Denarna kazen bi morala biti odvračilna in sorazmerna z naravo in resnostjo kršitve, trajanjem kršitve in ekonomsko močjo zadevnega repozitorija sklenjenih poslov
  , CCP ali člana
  . |
| --- | --- |

(46)

Organ ESMA lahko Komisiji predlaga nalaganje periodičnih denarnih kazni. Namen periodičnih denarnih kazni mora biti odprava kršitev, ki jih je ugotovil organ ESMA, zagotovitev popolnih in pravilnih informacij, ki jih zahteva organ ESMA, ali privolitev repozitorijev sklenjenih poslov
  , CCP, njihovih članov
  ali drugih oseb v preiskavo. Poleg tega lahko Komisija za namene odvračanja in za zagotovitev, da repozitoriji sklenjenih poslov
  , CCP in njihovi člani
  spoštujejo zahteve iz te uredbe, naloži denarne kazni na zahtevo organa ESMA, kadar so namerno ali iz malomarnosti kršene nekatere določbe te uredbe. Denarna kazen bi morala biti odvračilna in sorazmerna z naravo in resnostjo kršitve, trajanjem kršitve in ekonomsko močjo zadevnega repozitorija sklenjenih poslov
  , CCP ali člana
  .

| (47) | Organ ESMA mora imeti za učinkovito izvajanje nadzora nad repozitoriji sklenjenih poslov
  , CCP in njihovimi člani
  pravico, da opravlja preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem. |
| --- | --- |

(47)

Organ ESMA mora imeti za učinkovito izvajanje nadzora nad repozitoriji sklenjenih poslov
  , CCP in njihovimi člani
  pravico, da opravlja preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem.

| (48) | Nujno je, da države članice in organ ESMA ščitijo pravico fizičnih oseb do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (19). |
| --- | --- |

(48)

Nujno je, da države članice in organ ESMA ščitijo pravico fizičnih oseb do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (19).

| (49) | Pomembno je zagotoviti mednarodno skladnost zahtev za CCP in repozitorije sklenjenih poslov. Ta uredba sledi priporočilom, ki sta jih pripravila CPSS-IOSCO in ESCB-CESR, ter ustvarja evropski okvir za varno poslovanje CCP. Organ ESMA mora ta razvoj upoštevati pri pripravi regulativnih tehničnih standardov ter smernic in priporočil, predvidenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(49)

Pomembno je zagotoviti mednarodno skladnost zahtev za CCP in repozitorije sklenjenih poslov. Ta uredba sledi priporočilom, ki sta jih pripravila CPSS-IOSCO in ESCB-CESR, ter ustvarja evropski okvir za varno poslovanje CCP. Organ ESMA mora ta razvoj upoštevati pri pripravi regulativnih tehničnih standardov ter smernic in priporočil, predvidenih s to uredbo.

| (50) | Pooblastila
  za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije in za potrditev regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 bi bilo treba Komisiji podeliti
  v zvezi s podrobnostmi, ki jih je treba navesti v obvestilu organu ESMA in ki se poročajo v register, ter v zvezi z merili, na podlagi katerih organ ESMA odloča o primernosti za obveznosti kliringa, informacijskem pragu in pragu kliringa, največjem časovnem zamiku pri pogodbah, likvidnosti, minimalni vsebini pravil upravljanja, podrobnostih vodenja evidenc, minimalni vsebini načrta neprekinjenega poslovanja in zajamčenih storitev, odstotku in časovnem obdobju za zahtevana kritja, ekstremnih tržnih pogojih, visoko likvidnih zavarovanjih s premoženjem in odbitkih, visoko likvidnih finančnih instrumentih in omejitvah koncentracije, podrobnostih za izvajanje testov, podrobnostih glede vloge repozitorija sklenjenih poslov za registracijo pri organu ESMA, denarnih kaznih in podrobnostih glede informacij, do katerih mora repozitorij sklenjenih poslov omogočiti dostop, kot navaja ta uredba. Pri oblikovanju delegiranih aktov bi morala Komisija uporabiti strokovno znanje ustreznih evropskih nadzornih organov (ESMA, EBA in EIOPA). Glede na strokovno znanje organa ESMA v zvezi z vprašanji, ki zadevajo vrednostne papirje in trg vrednostnih papirjev, mora imeti organ ESMA osrednjo vlogo pri svetovanju Komisiji o pripravi delegiranih aktov. Vendar pa se mora, kadar je to primerno, organ ESMA ▐ posvetovati z organom EBA in organom EIOPA. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(50)

Pooblastila
  za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije in za potrditev regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 bi bilo treba Komisiji podeliti
  v zvezi s podrobnostmi, ki jih je treba navesti v obvestilu organu ESMA in ki se poročajo v register, ter v zvezi z merili, na podlagi katerih organ ESMA odloča o primernosti za obveznosti kliringa, informacijskem pragu in pragu kliringa, največjem časovnem zamiku pri pogodbah, likvidnosti, minimalni vsebini pravil upravljanja, podrobnostih vodenja evidenc, minimalni vsebini načrta neprekinjenega poslovanja in zajamčenih storitev, odstotku in časovnem obdobju za zahtevana kritja, ekstremnih tržnih pogojih, visoko likvidnih zavarovanjih s premoženjem in odbitkih, visoko likvidnih finančnih instrumentih in omejitvah koncentracije, podrobnostih za izvajanje testov, podrobnostih glede vloge repozitorija sklenjenih poslov za registracijo pri organu ESMA, denarnih kaznih in podrobnostih glede informacij, do katerih mora repozitorij sklenjenih poslov omogočiti dostop, kot navaja ta uredba. Pri oblikovanju delegiranih aktov bi morala Komisija uporabiti strokovno znanje ustreznih evropskih nadzornih organov (ESMA, EBA in EIOPA). Glede na strokovno znanje organa ESMA v zvezi z vprašanji, ki zadevajo vrednostne papirje in trg vrednostnih papirjev, mora imeti organ ESMA osrednjo vlogo pri svetovanju Komisiji o pripravi delegiranih aktov. Vendar pa se mora, kadar je to primerno, organ ESMA ▐ posvetovati z organom EBA in organom EIOPA. [Sprememba 16]

| (50a) | V okviru priprav za določitev tehničnih smernic in regulativnih tehničnih standardov, zlasti pri določitvi pragov kliringa v skladu s to uredbo za nefinančne nasprotne stranke, bi se moral organ ESMA javno posvetovati z udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(50a)

V okviru priprav za določitev tehničnih smernic in regulativnih tehničnih standardov, zlasti pri določitvi pragov kliringa v skladu s to uredbo za nefinančne nasprotne stranke, bi se moral organ ESMA javno posvetovati z udeleženci na trgu.

| (51) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (20). [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(51)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (20). [Sprememba 17]

| (52) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC in določitve enotnih zahtev za izvajanje dejavnosti CCP in repozitorijev sklenjenih poslov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ter ker se ta cilj zaradi obsega ukrepanja lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(52)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC in določitve enotnih zahtev za izvajanje dejavnosti CCP in repozitorijev sklenjenih poslov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ter ker se ta cilj zaradi obsega ukrepanja lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (53) | Glede na pravila o interoperabilnih sistemih se je zdelo primerno spremeniti Direktivo 98/26/ES, da se zaščitijo pravice upravljavca sistema, ki zagotavlja dodatno jamstvo sprejemnemu upravljavcu sistema v primeru postopka zaradi nesolventnosti proti temu sprejemnemu upravljavcu sistema. |
| --- | --- |

(53)

Glede na pravila o interoperabilnih sistemih se je zdelo primerno spremeniti Direktivo 98/26/ES, da se zaščitijo pravice upravljavca sistema, ki zagotavlja dodatno jamstvo sprejemnemu upravljavcu sistema v primeru postopka zaradi nesolventnosti proti temu sprejemnemu upravljavcu sistema.

| (53a) | Za zagotovitev usklajene in učinkovite zakonodaje ter zaradi tesnih povezav dejavnosti med trgovanjem in po njem je treba to uredbo uskladiti z Direktivo 2004/39/ES, ki bo določila ustrezne zahteve za mesto trgovanja, ki se naložijo mestom, na katerih se izvajajo izvedeni finančni instrumenti, kot jih določa enotni sistem računalniškega upravljanja. Te zahteve lahko vključujejo preglednost, dostopnost, izvajanje naročil, nadzor, trdnost in varnost sistemov ter vse druge potrebne zahteve. |
| --- | --- |

(53a)

Za zagotovitev usklajene in učinkovite zakonodaje ter zaradi tesnih povezav dejavnosti med trgovanjem in po njem je treba to uredbo uskladiti z Direktivo 2004/39/ES, ki bo določila ustrezne zahteve za mesto trgovanja, ki se naložijo mestom, na katerih se izvajajo izvedeni finančni instrumenti, kot jih določa enotni sistem računalniškega upravljanja. Te zahteve lahko vključujejo preglednost, dostopnost, izvajanje naročil, nadzor, trdnost in varnost sistemov ter vse druge potrebne zahteve.

| (53b) | Prodaja kompleksnih izvedenih finančnih instrumentov lokalnim javnim organom zahteva posebno pozornost. Komisija bi morala v prihodnji pregled Direktive 2004/39/ES vključiti posebne predloge za rešitev tega vprašanja. Ti predlogi vključujejo posebne zahteve glede potrebne skrbnosti, informacij in njihovega razkrivanja – |
| --- | --- |

(53b)

Prodaja kompleksnih izvedenih finančnih instrumentov lokalnim javnim organom zahteva posebno pozornost. Komisija bi morala v prihodnji pregled Direktive 2004/39/ES vključiti posebne predloge za rešitev tega vprašanja. Ti predlogi vključujejo posebne zahteve glede potrebne skrbnosti, informacij in njihovega razkrivanja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Naslov I

Vsebina, področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa enotne zahteve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih
  , posebne določbe za izboljšanje preglednosti in upravljanja tveganja na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC, pa tudi
  enotne zahteve za izvajanje dejavnosti centralnih nasprotnih strank in repozitorijev sklenjenih poslov.

Za zagotovitev dosledne uporabe te uredbe organ ESMA za namene te uredbe pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih bodo določene smernice za razlago in uporabo točk od (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES.

Organ ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 18]

2.   Ta uredba velja za centralne nasprotne stranke
  in njihove klirinške člane
  , finančne nasprotne stranke in repozitorije sklenjenih poslov. Za nefinančne nasprotne stranke velja, kadar je to predvideno.

3.   Naslov V velja le za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, kot so opredeljeni v točki 18(a) in (b) ter točki 19 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

4.   
  Obveznosti kliringa te uredbe
  se ne
  uporabljajo
  za:

| (a) | člane Evropskega sistema centralnih bank in druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter druge javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga; |
| --- | --- |

(a)

člane Evropskega sistema centralnih bank in druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter druge javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga;

| (b) | multilateralne razvojne banke, navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(b)

multilateralne razvojne banke, navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES.

| (ba) | Banko za mednarodne poravnave. |
| --- | --- |

(ba)

Banko za mednarodne poravnave.

4a.
     
  Za nadaljnja odstopanja od te uredbe bo treba sprejeti posebno uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, ki bo pripravljena na podlagi mednarodnih standardov in ustreznih sektorskih pravil Unije.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | "centralna nasprotna stranka (CCP)" je subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca ter je odgovorna za delovanje sistema kliringa; |
| --- | --- |

(1)

"centralna nasprotna stranka (CCP)" je subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca ter je odgovorna za delovanje sistema kliringa;

| (2) | "repozitorij sklenjenih poslov" je subjekt, ki centralno zbira in vzdržuje evidence o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(2)

"repozitorij sklenjenih poslov" je subjekt, ki centralno zbira in vzdržuje evidence o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (3) | "kliring" je postopek,
  v katerem tretja stranka neposredno ali posredno posreduje med nasprotnima strankama v transakciji, da bi prevzela njihove pravice in obveznosti
  ; |
| --- | --- |

(3)

"kliring" je postopek,
  v katerem tretja stranka neposredno ali posredno posreduje med nasprotnima strankama v transakciji, da bi prevzela njihove pravice in obveznosti
  ;

| (4) | "razred izvedenih finančnih instrumentov" je
  podmnožica izvedenih finančnih instrumentov,
  ki imajo enake
  in
  bistvene značilnosti
  , vključujejo pa vsaj odnos do osnovnega premoženja, vrsto osnovnega premoženja, profil izplačila in valute nominalne vrednosti. Izvedeni finančni instrumenti, ki spadajo v isti razred, imajo lahko različne roke dospelosti. |
| --- | --- |

(4)

"razred izvedenih finančnih instrumentov" je
  podmnožica izvedenih finančnih instrumentov,
  ki imajo enake
  in
  bistvene značilnosti
  , vključujejo pa vsaj odnos do osnovnega premoženja, vrsto osnovnega premoženja, profil izplačila in valute nominalne vrednosti. Izvedeni finančni instrumenti, ki spadajo v isti razred, imajo lahko različne roke dospelosti.

| (5) | "izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC)", so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu
  ali na trgu tretje države, ki velja za enakovrednega reguliranemu trgu, ali na katerem koli drugem organiziranem mestu trgovanja, vzpostavljenem v skladu z Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (21), ki opravlja kliring za take pogodbe prek CCP; |
| --- | --- |

(5)

"izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC)", so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu
  ali na trgu tretje države, ki velja za enakovrednega reguliranemu trgu, ali na katerem koli drugem organiziranem mestu trgovanja, vzpostavljenem v skladu z Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (21), ki opravlja kliring za take pogodbe prek CCP;

| (5a) | "regulirani trg" je večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(5a)

"regulirani trg" je večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES;

| (5b) | "večstranski sistem trgovanja" ali "MTF" je večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(5b)

"večstranski sistem trgovanja" ali "MTF" je večstranski sistem, kot je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES;

| (6) | "finančna nasprotna stranka"
  je v Uniji ustanovljeno podjetje, ki je priznano investicijsko podjetje, kot je opredeljeno
  v Direktivi 2004/39/ES,
  priznana kreditna institucija, kot je opredeljena
  v Direktivi 2006/48/ES,
  priznana zavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 73/239/EGS,
  priznana zavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 2002/83/ES,
  priznana pozavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 2005/68/ES,
  priznan kolektivni naložbeni podjem
  za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP),
  kot je opredeljen
  v Direktivi 2009/65/ES,
  priznana institucija
  za poklicno pokojninsko zavarovanje
  , kot je opredeljena
  v Direktivi 2003/41/ES
  , ali priznan upravitelj
  alternativnih investicijskih skladov,
  kot je opredeljen
  v Direktivi 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(6)

"finančna nasprotna stranka"
  je v Uniji ustanovljeno podjetje, ki je priznano investicijsko podjetje, kot je opredeljeno
  v Direktivi 2004/39/ES,
  priznana kreditna institucija, kot je opredeljena
  v Direktivi 2006/48/ES,
  priznana zavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 73/239/EGS,
  priznana zavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 2002/83/ES,
  priznana pozavarovalnica, kot je opredeljena
  v Direktivi 2005/68/ES,
  priznan kolektivni naložbeni podjem
  za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP),
  kot je opredeljen
  v Direktivi 2009/65/ES,
  priznana institucija
  za poklicno pokojninsko zavarovanje
  , kot je opredeljena
  v Direktivi 2003/41/ES
  , ali priznan upravitelj
  alternativnih investicijskih skladov,
  kot je opredeljen
  v Direktivi 2011/61/EU;

| (7) | "nefinančna nasprotna stranka" je podjetje, ki ima sedež v Uniji in ni subjekt iz
  točk (1) in (6); |
| --- | --- |

(7)

"nefinančna nasprotna stranka" je podjetje, ki ima sedež v Uniji in ni subjekt iz
  točk (1) in (6);

| (7a) | "shema poklicnega pokojninskega zavarovanja" pomeni shemo za pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v Direktivi 2003/41/ES, vključno s priznanimi subjekti, ki so pristojni za upravljanje institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje in delujejo v njihovem imenu, kot določa člen 2(1) navedene direktive, ali imenovanimi naložbenimi upravitelji v skladu s členom 19(1) navedene direktive, ali katero koli drugo ureditvijo, ki jo nacionalna zakonodaja priznava kot sistem, ustanovljen za pokojninsko zavarovanje; |
| --- | --- |

(7a)

"shema poklicnega pokojninskega zavarovanja" pomeni shemo za pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v Direktivi 2003/41/ES, vključno s priznanimi subjekti, ki so pristojni za upravljanje institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje in delujejo v njihovem imenu, kot določa člen 2(1) navedene direktive, ali imenovanimi naložbenimi upravitelji v skladu s členom 19(1) navedene direktive, ali katero koli drugo ureditvijo, ki jo nacionalna zakonodaja priznava kot sistem, ustanovljen za pokojninsko zavarovanje;

| (8) | "kreditno tveganje nasprotne stranke" je tveganje, da nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov transakcije; |
| --- | --- |

(8)

"kreditno tveganje nasprotne stranke" je tveganje, da nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov transakcije;

| (9) | "dogovor o interoperabilnosti" je dogovor med dvema ali več CCP, ki vključuje medsistemsko izvajanje transakcij; |
| --- | --- |

(9)

"dogovor o interoperabilnosti" je dogovor med dvema ali več CCP, ki vključuje medsistemsko izvajanje transakcij;

| (10) | "pristojni organ" je organ, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 18
  ali eden ali več evropskih nadzornih organov
  ; [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(10)

"pristojni organ" je organ, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 18
  ali eden ali več evropskih nadzornih organov
  ; [Sprememba 5]

| (11) | "klirinški član" je podjetje, ki sodeluje v CCP in je odgovorno za izpolnjevanje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz tega sodelovanja; |
| --- | --- |

(11)

"klirinški član" je podjetje, ki sodeluje v CCP in je odgovorno za izpolnjevanje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz tega sodelovanja;

| (12) | "stranka" je podjetje v
  neposrednem ali posrednem
  pogodbenem razmerju s klirinškim članom
  ali z njegovim pridruženim podjetjem
  , ki podjetju omogoča kliring transakcij
  tako, da klirinški član uporabi
  to CCP; |
| --- | --- |

(12)

"stranka" je podjetje v
  neposrednem ali posrednem
  pogodbenem razmerju s klirinškim članom
  ali z njegovim pridruženim podjetjem
  , ki podjetju omogoča kliring transakcij
  tako, da klirinški član uporabi
  to CCP;

| (13) | "kvalificirani delež" pomeni vsak neposredni ali posredni delež v CCP ali repozitoriju sklenjenih poslov, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES, ob upoštevanju pogojev o združevanju teh deležev, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje CCP ali repozitorija sklenjenih poslov, v katerem je ta delež |
| --- | --- |

(13)

"kvalificirani delež" pomeni vsak neposredni ali posredni delež v CCP ali repozitoriju sklenjenih poslov, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES, ob upoštevanju pogojev o združevanju teh deležev, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje CCP ali repozitorija sklenjenih poslov, v katerem je ta delež

| (14) | "nadrejeno podjetje" pomeni nadrejeno podjetje v smislu člena 1 in 2 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe, o konsolidiranih računovodskih izkazih (22); |
| --- | --- |

(14)

"nadrejeno podjetje" pomeni nadrejeno podjetje v smislu člena 1 in 2 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe, o konsolidiranih računovodskih izkazih (22);

| (15) | "podrejeno podjetje" je podrejeno podjetje v smislu člena 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s katerim koli podrejenim podjetjem podrejenega podjetja vrhovnega matičnega podjetja; |
| --- | --- |

(15)

"podrejeno podjetje" je podrejeno podjetje v smislu člena 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s katerim koli podrejenim podjetjem podrejenega podjetja vrhovnega matičnega podjetja;

| (16) | "obvladovanje" je nadzor, kot je opredeljen v členu 1 Direktive 83/349/EGS; |
| --- | --- |

(16)

"obvladovanje" je nadzor, kot je opredeljen v členu 1 Direktive 83/349/EGS;

| (17) | "tesne povezave" pomenijo položaj, ko sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi povezani z:






  (a) | udeležbo, kar pomeni z lastništvom – neposredno ali z obvladovanjem – 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi; |
| --- | --- | --- |

(17)

"tesne povezave" pomenijo položaj, ko sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi povezani z:

(a)

udeležbo, kar pomeni z lastništvom – neposredno ali z obvladovanjem – 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi;

| (b) | obvladovanjem, kar pomeni z odnosom med nadrejenim podjetjem in podrejenim podjetjem v vseh primerih iz člena 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS ali podobnim odnosom med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi vsako podrejeno podjetje podrejenega podjetja šteje za podrejeno podjetje nadrejenega podjetja, ki je na čelu teh podjetij. |
| --- | --- |

(b)

obvladovanjem, kar pomeni z odnosom med nadrejenim podjetjem in podrejenim podjetjem v vseh primerih iz člena 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS ali podobnim odnosom med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi vsako podrejeno podjetje podrejenega podjetja šteje za podrejeno podjetje nadrejenega podjetja, ki je na čelu teh podjetij.

Tudi položaj, v katerem sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi stalno povezani z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja, se šteje za tesno povezavo med takimi osebami;

| (18) | "kapital" pomeni kapital v smislu člena 22 Direktive 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij, če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, in če v celoti pokriva izgube v času rednega poslovanja in je pri stečaju ali likvidaciji uvrščen za vsemi drugimi terjatvami; |
| --- | --- |

(18)

"kapital" pomeni kapital v smislu člena 22 Direktive 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij, če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, in če v celoti pokriva izgube v času rednega poslovanja in je pri stečaju ali likvidaciji uvrščen za vsemi drugimi terjatvami;

| (19) | "rezerve" pomenijo rezerve, kot jih določa člen 9 Direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (23), ter prenesene dobičke in izgube iz prejšnjih let, ki izhajajo iz končnih dobičkov ali izgub; |
| --- | --- |

(19)

"rezerve" pomenijo rezerve, kot jih določa člen 9 Direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (23), ter prenesene dobičke in izgube iz prejšnjih let, ki izhajajo iz končnih dobičkov ali izgub;

| (20) | "upravni odbor" pomeni upravni ali nadzorni odbor v skladu z nacionalnim pravom družb; |
| --- | --- |

(20)

"upravni odbor" pomeni upravni ali nadzorni odbor v skladu z nacionalnim pravom družb;

| (21) | "neodvisni član upravnega odbora" pomeni člana upravnega odbora, ki nima
  sedanjih ali preteklih
  poslovnih, družinskih ali drugih povezav, ki pomenijo navzkrižje interesov s CCP, njenimi obvladujočimi delničarji ali vodstvom ali klirinškimi člani ali njihovim vodstvom; |
| --- | --- |

(21)

"neodvisni član upravnega odbora" pomeni člana upravnega odbora, ki nima
  sedanjih ali preteklih
  poslovnih, družinskih ali drugih povezav, ki pomenijo navzkrižje interesov s CCP, njenimi obvladujočimi delničarji ali vodstvom ali klirinškimi člani ali njihovim vodstvom;

| (22) | "višje vodstvo" pomeni osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje CCP, in izvršnega člana ali člane upravnega odbora; |
| --- | --- |

(22)

"višje vodstvo" pomeni osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje CCP, in izvršnega člana ali člane upravnega odbora;

| (22a) | "klirinške nasprotne stranke v tretjih državah" so podjetja s sedežem v tretjih državah, ki so enakovredna finančnim nasprotnim strankam ali nefinančnim nasprotnim strankam, navedenim v členu 7(2); enakovrednost velja, ko bi bilo podjetje s sedežem v tretji državi ocenjeno kot finančna ali nefinančna nasprotna stranka iz člena 7(2), če bi imelo sedež v Uniji, in ko zanj v tretji državi veljajo enake klirinške zahteve; |
| --- | --- |

(22a)

"klirinške nasprotne stranke v tretjih državah" so podjetja s sedežem v tretjih državah, ki so enakovredna finančnim nasprotnim strankam ali nefinančnim nasprotnim strankam, navedenim v členu 7(2); enakovrednost velja, ko bi bilo podjetje s sedežem v tretji državi ocenjeno kot finančna ali nefinančna nasprotna stranka iz člena 7(2), če bi imelo sedež v Uniji, in ko zanj v tretji državi veljajo enake klirinške zahteve;

| (22b) | "ločevanje"pomeni najmanj to, da se sredstva in pozicije ene osebe ne uporabijo za razbremenitev obveznosti ali terjatev do katere koli druge osebe, od katere se namerava ločiti, ter niso razpoložljivi za te namene, zlasti v primeru nesolventnosti klirinškega člana; |
| --- | --- |

(22b)

"ločevanje"pomeni najmanj to, da se sredstva in pozicije ene osebe ne uporabijo za razbremenitev obveznosti ali terjatev do katere koli druge osebe, od katere se namerava ločiti, ter niso razpoložljivi za te namene, zlasti v primeru nesolventnosti klirinškega člana;

| (22c) | "zgoščevanje trgovanja"pomeni proces zakonite nadomestitve sklopa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z drugačnim sklopom pogodb, za katere je s stališča vsakega sodelujočega v procesu značilno:










  (a) | manjše število pogodb in nižja skupna hipotetična vrednost; ter |
| --- | --- | --- |

(22c)

"zgoščevanje trgovanja"pomeni proces zakonite nadomestitve sklopa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z drugačnim sklopom pogodb, za katere je s stališča vsakega sodelujočega v procesu značilno:

(a)

manjše število pogodb in nižja skupna hipotetična vrednost; ter

| (b) | enak ali podoben profil tveganja kot pri originalnem sklopu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(b)

enak ali podoben profil tveganja kot pri originalnem sklopu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih;

| (22d) | "usklajeno izvrševanje glasovalnih pravic" pomeni usklajeno izvrševanje glasovalnih pravic, kakor je opredeljeno v členu 10(a) Direktive 2004/109/ES. |
| --- | --- |

(22d)

"usklajeno izvrševanje glasovalnih pravic" pomeni usklajeno izvrševanje glasovalnih pravic, kakor je opredeljeno v členu 10(a) Direktive 2004/109/ES.

2.
     
  Da se zagotovi dosledna uporaba točke (22a) odstavka 1, organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje določajo merila za razvrščanje podjetij iz tretjih držav kot klirinških nasprotnih strank v tretjih državah.

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 19]

Naslov II

Kliring, poročanje in zmanjševanje tveganja za izvedene finančne instrumente OTC

Člen 3

Obveznost kliringa

1.   Finančna nasprotna stranka
  ali nefinančna nasprotna stranka, navedena v členu 7(2),
  izvaja kliring za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se štejejo za primerne v skladu s členom 4 in so sklenjene z drugimi finančnimi nasprotnimi strankami
  ali nefinančnimi nasprotnimi strankami, navedenimi v členu 7(2),
  pri ustreznih CCP, navedenih v registru, kot je določeno v členu 4(4).

Obveznost kliringa velja tudi za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke iz
  prvega pododstavka,
  ki sklenejo primerne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC s
  klirinškimi nasprotnimi strankami v tretjih državah
  .

Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene pred datumom, ko začne veljati obveznost kliringa za ta razred izvedenih finančnih instrumentov, ne velja obveznost kliringa.

Ta obveznost kliringa velja za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so po objavi sklepa organa ESMA v skladu s členom 4(2)(a) razvrščeni kot primerni za obveznost kliringa.

(1a)
     
  Obveznosti kliringa ni v primeru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih med podrejenimi podjetji iste nadrejene družbe ali med nadrejeno družbo in podrejenim podjetjem. "Nadrejene družbe" in "podrejene družbe" so za potrebe te določbe družbe, ki so tako opredeljene v ustreznih predpisih EU. Ta izjema ne sme vplivati na obveznost poročanja iz člena 6 ali na obveznosti v zvezi s tehnikami za zmanjševanje tveganja iz člena 8.

Izjeme se uporabljajo samo, kadar je nadrejena družba pristojni organ svoje matične države članice predhodno pisno obvestila, da namerava uporabiti izjemo. Obvestilo se posreduje najpozneje v tridesetih koledarskih dneh pred uporabo izjeme. Pristojni organ jamči, da se izjema uporabi le za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih med podrejenimi podjetji iste nadrejene družbe ali med nadrejeno družbo in podrejenim podjetjem so upravičene iz ekonomskih razlogov; |
| --- | --- |

(a)

pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih med podrejenimi podjetji iste nadrejene družbe ali med nadrejeno družbo in podrejenim podjetjem so upravičene iz ekonomskih razlogov;

| (b) | uporaba izjeme ne povečuje sistemskega tveganja za finančni sistem; |
| --- | --- |

(b)

uporaba izjeme ne povečuje sistemskega tveganja za finančni sistem;

| (c) | ni pravnih omejitev za pretok kapitala med podrejenimi podjetji iste nadrejene družbe ali med nadrejeno družbo in podrejenim podjetjem. |
| --- | --- |

(c)

ni pravnih omejitev za pretok kapitala med podrejenimi podjetji iste nadrejene družbe ali med nadrejeno družbo in podrejenim podjetjem.

2.   Za namene izpolnjevanja obveznosti kliringa po odstavku 1 postanejo finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke iz člena 7(2) klirinški član ali
  omogočajo kliring svojih transakcij v CCP prek investicijskih družb ali kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve iz Direktive 2004/39/ES.

Člen 4

Primernost za obveznost kliringa

1.   Kadar pristojni organ CCP izda dovoljenje za kliring razreda izvedenih finančnih instrumentov po členu 10 ali 11, o tem takoj obvesti organ ESMA in zahteva odločitev o primernosti za obveznost kliringa iz člena 3.

1a.
     
  Kadar je CCP s sedežem v tretji državi priznan v skladu s členom 23, ustrezni pristojni organ iz tretje države da organu ESMA z uporabo sporazuma o sodelovanju iz člena 23(4) na voljo razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere je bila tej CCP priznana pravica, da opravlja klirinške storitve za klirinške člane in/ali stranke s sedežem v Uniji.

2.   Organ ESMA po prejemu obvestila in zahteve iz odstavka 1 v šestih mesecih naslovi odločitev na pristojnega organa prosilca, v kateri navede naslednje:

| (a) | ali je razred izvedenih finančnih instrumentov primeren za obveznost kliringa v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(a)

ali je razred izvedenih finančnih instrumentov primeren za obveznost kliringa v skladu s členom 3;

| (b) | prihodnji
  datum, s katerimi začne veljati obveznost kliringa,
  vključno s časovnim okvirom, kdaj za nasprotne stranke ali kategorije nasprotnih strank začne veljati obveznost kliringa. Ta datum ne sme biti pred datumom, na katerega se obveznost kliringa predpiše; |
| --- | --- |

(b)

prihodnji
  datum, s katerimi začne veljati obveznost kliringa,
  vključno s časovnim okvirom, kdaj za nasprotne stranke ali kategorije nasprotnih strank začne veljati obveznost kliringa. Ta datum ne sme biti pred datumom, na katerega se obveznost kliringa predpiše;

| (ba) | ali in pod katerimi pogoji obveznost kliringa velja za transakcije z osebami v tretjih državah. |
| --- | --- |

(ba)

ali in pod katerimi pogoji obveznost kliringa velja za transakcije z osebami v tretjih državah.

Pred sprejetjem odločitve organ ESMA izvede javno posvetovanje z udeleženci na trgu in netržnimi udeleženci, ki imajo strokovno znanje ali jih ta zadeva zanima, ter se posvetuje z odborom ESRB ter pristojnimi organi tretjih držav. Povzetek teh posvetovanj se objavi v enem mesecu, dodatne informacije o javnih ter drugih posvetovanjih pa so na voljo na zahtevo.

  [Sprememba 21]

2a.
     
  Organ ESMA na lastno pobudo, v skladu z merili iz člena 3 ter po javnem posvetu in posvetovanju z odborom ESRB ter po potrebi z nadzornimi organi tretjih držav določi razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere bi morala veljati obveznost kliringa, za katere pa še nobena CCP ni prejela dovoljenja, ter o tem obvesti Komisijo.

Po določitvi takšnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih organ ESMA objavi razpis za izdelavo predlogov za kliring tega razreda pogodb.

3.   Organ ESMA svojo odločitev utemelji po naslednjih merilih:

| (a) | zmanjšanje sistemskega tveganja za finančni sistem
  , vključno z morebitnim neuspehom medsebojno zelo povezanih nasprotnih strank, da bi poravnale svoje plačilne obveznosti, ter pomanjkanje preglednosti glede pozicij; |
| --- | --- |

(a)

zmanjšanje sistemskega tveganja za finančni sistem
  , vključno z morebitnim neuspehom medsebojno zelo povezanih nasprotnih strank, da bi poravnale svoje plačilne obveznosti, ter pomanjkanje preglednosti glede pozicij;

| (b) | likvidnost pogodb; |
| --- | --- |

(b)

likvidnost pogodb;

| (c) | razpoložljivost
  pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih virov za oblikovanje cen
  . |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivost
  pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih virov za oblikovanje cen
  .

▐

Pri uporabi zgornjih meril organ ESMA upošteva tudi mednarodni dogovor.

Pred odločitvijo organ ESMA opravi javno posvetovanje in se po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.

4.   Organ ESMA vse odločitve iz odstavka 2 takoj objavi v registru. Register vsebuje primerne razrede izvedenih finančnih instrumentov in CCP z dovoljenjem za njihov kliring. Organ ESMA register redno posodablja.

Organ ESMA redno pregleduje svoje odločitve in jih po potrebi spreminja.

5.   Organ ESMA na lastno pobudo in po posvetovanju z odborom ESRB določi
  razred
  pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je treba vključiti v javni register
  in ki so primerne za obveznost kliringa, a
  za katere še nobena CCP ni prejela dovoljenja, ter o tem obvesti Komisijo.
  Po tem, ko ta razred opredeli kot razred izvedenih finančnih instrumentov, organ ESMA objavi razpis za razvojne predloge CCP za njihov kliring ter objavi seznam, za katerega je pripravil ta razpis.

5a.
     
  Ustreznost razreda izvedenih finančnih instrumentov za obveznost kliringa se preneha, če ni več CCP, ki jo je organ ESMA pooblastil ali priznal kot pristojno za njihov kliring iz te uredbe, ali če nobena CPP ne želi opraviti kliringa tega razreda izvedenih finančnih instrumentov.

6.   
  Za zagotovitev dosledne usklajenosti tega člena organ ESMA pripravi osnutke
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo naslednje:

| (a) | podrobnosti, ki se vključijo v obvestilo iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti, ki se vključijo v obvestilo iz odstavka 1;

| (b) | merila iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

merila iz odstavka 3;

| (c) | podrobnosti, ki se vključijo v register iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti, ki se vključijo v register iz odstavka 4.

Podrobnosti v odstavku 4 morajo vsaj pravilno in nedvoumno opredeliti razred izvedenih finančnih instrumentov, za katerega velja obveznost kliringa.

Organ ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji
  .

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s
  členi od 10 do 14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Organ ESMA
  pred odločitvijo po odstavku 1 izvede javno posvetovanje z udeleženci na trgu
  . [Sprememba 20]

Člen 4a

Za spodbujanje učinkovite in dosledne svetovne ureditve pogodb o izvedenih finančnih instrumentih lahko Komisija pripravi predloge Svetu za ustrezen pogajalski mandat, da bi se dosegel sporazum o učinkoviti enakovredni zakonodaji za transakcije, opravljene v tretji državi s finančnimi in nefinančnimi nasprotnimi strankami iz člena 7.

Člen 4b

Javni register

1.
     
  Organ ESMA oblikuje in vodi javni register za obveznosti kliringa. Register je javno dostopen na spletnem mestu organa ESMA.

2.
     
  Ta register odraža vsaj:

| (a) | razrede izvedenih finančnih instrumentov, ki so predmet obveznosti kliringa v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(a)

razrede izvedenih finančnih instrumentov, ki so predmet obveznosti kliringa v skladu s členom 3;

| (b) | tiste CCP, ki se lahko uporabijo za obveznost kliringa; |
| --- | --- |

(b)

tiste CCP, ki se lahko uporabijo za obveznost kliringa;

| (c) | datume, od katerih obveznosti kliringa veljajo, tudi pri postopnem izvajanju; |
| --- | --- |

(c)

datume, od katerih obveznosti kliringa veljajo, tudi pri postopnem izvajanju;

| (d) | razrede izvedenih finančnih instrumentov, ki jih je organ ESMA izbral v skladu s členom 4(5). |
| --- | --- |

(d)

razrede izvedenih finančnih instrumentov, ki jih je organ ESMA izbral v skladu s členom 4(5).

3.
     
  Če pristojni organ ali ustrezni pristojni organ tretje države umakne pooblastilo za kliring določenega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, organ ESMA nemudoma umakne to CCP iz registra v zvezi s tem razredom izvedenih finančnih instrumentov.

4.
     
  Organ ESMA register redno posodablja.

5.
     
  Da se zagotovi dosledna uporaba enotnih pogojev tega člena lahko organ ESMA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, da določi podrobnosti, ki jih je treba vnesti v javni register iz odstavka 1.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2012.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

Člen 5

Dostop do CCP

1.
     CCP z dovoljenjem za kliring primernih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na
  pregledni, pošteni in
  nediskriminatorni podlagi sprejme kliring takšnih pogodb ne glede na izvedbeno mesto
  , in na podlagi mednarodnih standardov odprte industrije, če to ne vpliva negativno na zmanjševanje tveganja
  .
  Da bi se izognili diskriminatorni praksi, morajo CCP sprejeti kliring transakcij, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta v skladu z operativnimi, tehničnimi in pravnimi zahtevami, ki jih določi CCP ali veljajo zanjo, pa tudi z zahtevami v zvezi z dostopom in obvladovanjem tveganja, ne glede na pogodbeno dokumentacijo, na podlagi katere so pogodbene stranke sklenile zadevni posel z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC.

1a.
     
  CCP v treh mesecih po obravnavanju prošnje za kliring pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu OTC oblikuje jasen negativen ali pozitiven odgovor mestu trgovanja, ki prosi za dovoljenje za kliring pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih.

Kadar CCP zavrne kliring pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z mesta trgovanja, mesto trgovanja prejme popolno in utemeljeno obrazložitev.

Po zavrnjeni prošnji lahko mesto trgovanja po najmanj trimesečnem čakalnem obdobju ponovno vloži prošnjo.

V primeru nesoglasij organ ESMA razreši spore med pristojnimi organi v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

1b.
     
  Za namene poročil Komisiji in Evropskemu parlamentu iz člena 68 organ ESMA spremlja dostop do CCP in učinek na konkurenčnost nekaterih praks, vključno z uporabo ekskluzivnih licenc.

Člen 6

Obveznost poročanja

1.   
  O vseh pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih se poroča repozitoriju
  sklenjenih poslov,
  registriranem
  v skladu s členom 51
  .
  ▐
  Nasprotne stranke poročajo
  o podrobnostih ▐ pogodb o izvedenih finančnih instrumentih ▐, ki so jih sklenile, ter o vseh
  vsebinskih
  spremembah in
  prenehanju pogodbe
  . O podrobnostih se poroča najpozneje en delovni dan
  po sklenitvi, spremembi, novaciji ali prenehanju
  pogodbe
  , razen če so te podrobnosti zapisane v aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 5
  .
  Dogovorjeno prenehanje pogodbe ali pretek transakcije – v primerjavi s predčasnim prenehanjem – ne šteje za spremembo. Informacije o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti se sporočajo najpozneje en delovni dan po izvedbi transakcije ali naknadni spremembi pogodbe. "Delovni dan" za te namene pomeni dan, ki je delovni dan za obe pogodbeni stranki, v primeru pogodb, za katere za katere velja obveznost kliringa prek CCP, pa tudi za CCP. Vse podatke, ki so potrebni za poročanje, hranijo petih let.

Poročanje iz pododstavka 1 lahko v imenu prvotnih nasprotnih strank izvajajo tudi nasprotne stranke, če se zagotovi, da se o podrobnostih pogodbe ne poroča dvakrat.

Ko CCP opravi kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere veljajo obveznosti kliringa, lahko izpolni obveznosti poročanja iz pododstavka 1. Kadar se za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentov uporablja postopek združevanja naročil, obveznosti poročanja iz pododstavka 1 izpolni operater, ki opravlja zgoščevanje trgovanja.

Organ ESMA je pooblaščen, da preuči, ali se lahko uvede obveznost naknadnega poročanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če so zadevne informacije pomembne za nadzorne organe. Pri odločanju o tem upošteva naslednji merili:

| (a) | tehnične zahteve za vlaganje poročil (zlasti, če so bile transakcije elektronsko zabeležene), |
| --- | --- |

(a)

tehnične zahteve za vlaganje poročil (zlasti, če so bile transakcije elektronsko zabeležene),

| (b) | čas do zapadlosti neporavnanih transakcij. |
| --- | --- |

(b)

čas do zapadlosti neporavnanih transakcij.

Organ ESMA pred odločitvijo izvede javno posvetovanje z udeleženci na trgu.

  [Spremembi 14 in 15]

2.   
  Vse poročanje se po možnosti izvaja v skladu z mednarodnimi odprtimi standardi v tej panogi.

3.   Nasprotna stranka, za katero velja obveznost kliringa, lahko za poročanje o podrobnostih pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC pooblasti drugo nasprotno stranko
  ali tretjo stranko
  .

Za nasprotno stranko, ki v imenu druge nasprotne stranke poroča v repozitorij sklenjenih poslov o vseh podrobnostih pogodbe, velja, da ne krši nobene omejitve o razkritju informacij, uvedene z zadevno pogodbo ali z zakonom ali drugim predpisom.

Podjetje, ki poroča, ali njegovi direktorji ali zaposleni
  ali druge osebe, ki delujejo v njegovem imenu,
  ne nosijo nobene odgovornosti, ki izhaja iz razkritja.

4.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA v sodelovanju z organom EBA, Evropskim sistemom centralnih bank in Evropskim odborom za sistemska tveganja oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi se določijo
  podrobnosti in vrste poročil iz odstavkov 1 in 2 za različne razrede
  , skupine ali kategorije
  izvedenih finančnih instrumentov
  in za vse retroaktivne učinke, vključno z ureditvijo koncentracije obveznosti na koncu obdobja in poročanjem o elektronsko zabeleženih transakcijah za vse izvedene instrumente ter merili in pogoji za naknadno poročanje o neporavnanih pogodbah o izvedenih instrumentih, ki so začele veljati pred to uredbo.

Navedena poročila vsebujejo vsaj:

| (a) | ustrezno opredeljene stranke pogodbe in, če ne gre za isto osebo, upravičenca do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno opredeljene stranke pogodbe in, če ne gre za isto osebo, upravičenca do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe;

| (b) | glavne značilnosti pogodbe, vključno z vrsto, podlago, zapadlostjo
  , izvedbo, datumom zapadlosti, podatki o ceni
  in hipotetično vrednostjo ▐
  ; |
| --- | --- |

(b)

glavne značilnosti pogodbe, vključno z vrsto, podlago, zapadlostjo
  , izvedbo, datumom zapadlosti, podatki o ceni
  in hipotetično vrednostjo ▐
  ;

| (ba) | za izvedene finančne instrumente, ki ne ustrezajo standardni obliki, obstaja dopolnilna oblika, ki pristojnim organom omogoča, da odkrijejo obstoj sklepanja poslov in sprejmejo potrebne regulativne ukrepe; |
| --- | --- |

(ba)

za izvedene finančne instrumente, ki ne ustrezajo standardni obliki, obstaja dopolnilna oblika, ki pristojnim organom omogoča, da odkrijejo obstoj sklepanja poslov in sprejmejo potrebne regulativne ukrepe;

| (bb) | enotni identifikator pogodb. |
| --- | --- |

(bb)

enotni identifikator pogodb.

Organ ESMA ob usklajevanju z organoma EBA in EIOPA ter Evropskim odborom za sistemska tveganja pripravi in Komisiji do 30. junija 2012 predloži te osnutke.

ESMA se posvetuje z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), če osnutek regulativnih tehničnih standardov zadeva energetske proizvode v prodaji na debelo v smislu Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o celovitosti in preglednosti energetskega trga] (24)
   (25).

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka v skladu s
  členi 10 do 14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

4a.
     
  Organ ESMA pri oblikovanju regulativnih tehničnih standardov med drugim upošteva seznam zahtevanih podatkov, ki jih je treba sporočiti, v tabeli I priloge I Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES.

5.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavkov 1 in 2
  organ ESMA ob usklajevanju z organoma EBA in EIOPA ter Evropskim odborom za sistemska tveganja oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov
  za ugotavljanje oblike in pogostosti poročil iz odstavkov 1 in 2 za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov.

ESMA te osnutke
  izvedbenih tehničnih standardov
  predloži Komisiji do 30. junija 2012.

Če osnutek regulativnih tehničnih standardov zadeva energetske proizvode v prodaji na debelo v smislu Uredbe (EU) št. .../2011 [o celovitosti in preglednosti energetskega trga] (26) se organ ESMA posvetuje z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER).

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 7

Nefinančne nasprotne stranke

1.   Za ▐ nefinančno nasprotno stranko velja obveznost poročanja, določena v členu 6(1).

2.   Kadar nefinančna nasprotna stranka zavzame pozicijo v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki
  v povprečju več kot 50 dni
  presega prag kliringa, ki bo določen v skladu z odstavkom 3(b),
  zanjo
  velja ▐ obveznost kliringa, določena v členu 3.

Obveznost kliringa velja toliko časa, kolikor neto pozicije in izpostavljenosti v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC nefinančne nasprotne stranke presegajo prag kliringa, preneha pa veljati, ko te neto pozicije in izpostavljenosti za določeno obdobje padejo pod prag kliringa.

Izpolnjevanje obveznosti po prvem pododstavku zagotovi pristojni organ, imenovan v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES.

Obveznost kliringa iz prvega pododstavka se opravi v šestih mesecih.

2a.
     
  Pri izračunu pozicij iz odstavka 2 se ne upoštevajo pogodbe o izvedenih instrumentih OTC, ki jih sklenejo nefinančne nasprotne stranke in ki so objektivno merljivo neposredno povezane z varovanjem njene komercialne ali zakladne finančne dejavnosti.

3.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena organ ESMA po posvetovanju z EBA, Evropskim odborom za sistemska tveganja in drugimi zadevnimi organi oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

▐

| (b) | prag kliringa, |
| --- | --- |

(b)

prag kliringa,

| (ba) | merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC so objektivno merljivo povezane s komercialno ali zakladno finančno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(ba)

merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC so objektivno merljivo povezane s komercialno ali zakladno finančno dejavnostjo.

Oboje se določi ob upoštevanju sistemske pomembnosti vsote neto pozicij in izpostavljenosti nasprotne stranke na razred izvedenih finančnih instrumentov.

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA, Evropskim odborom za sistemska tveganja in drugimi zadevnimi organi Komisiji predloži osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje
  regulativnih
  tehničnih
  standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi
  10
  do
  14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

▐

Pri določanju praga kliringa in meril za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC so objektivno merljivo povezane s komercialno ali zakladno finančno dejavnostjo, organ ESMA izvede javno posvetovanje in nefinančnim nasprotnim strankam omogoči, da izrazijo svoja stališča.

▐

5.   Komisija po posvetovanju z evropskimi nadzornimi organi, ESRB in drugimi pristojnimi organi redno pregleduje in po potrebi spreminja prage iz odstavka 3.

Člen 8

Tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih brez kliringa prek CCP

1.   Finančne ali nefinančne nasprotne stranke iz člena 7(2), ki sklenejo pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC brez kliringa prek CCP,
  s potrebno skrbnostjo
  zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni postopki varnega in skrbnega poslovanja ter ureditve za merjenje, spremljanje in zmanjševanje operativnega
  , tržnega
  in kreditnega tveganja, ki vključujejo vsaj:

| (a) | ustrezne
  elektronske načine zagotavljanja pravočasne potrditve pogojev pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu OTC; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne
  elektronske načine zagotavljanja pravočasne potrditve pogojev pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu OTC;

| (b) | standardizirane
  postopke
  , ki so zanesljivi, odporni in preverljivi,
  za uskladitev portfeljev, upravljanje povezanega tveganja ter hitro prepoznavanje in reševanje sporov med strankami ter spremljanje vrednosti odprtih pogodb. |
| --- | --- |

(b)

standardizirane
  postopke
  , ki so zanesljivi, odporni in preverljivi,
  za uskladitev portfeljev, upravljanje povezanega tveganja ter hitro prepoznavanje in reševanje sporov med strankami ter spremljanje vrednosti odprtih pogodb.

Za namene točke (b) je vrednost odprtih pogodb dnevna tržna vrednost, postopki upravljanja tveganja pa zahtevajo pravočasno, natančno in primerno ločeno izmenjavo zavarovanja s premoženjem ali
  sorazmernim deležem kapitala glede na tveganje v skladu z veljavnimi regulativnimi kapitalskimi zahtevami za finančne nasprotne stranke
  .

Finančne in
  nefinančne nasprotne stranke iz člena 7(2) morajo že na začetku pogodbe ponuditi nasprotnim strankam možnost ločitve začetnega kritja
  .

Organ SMA redno nadzira dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se ne izvaja kliring, da bi prepoznal možnosti, kjer bi utegnil kak razred pogodb predstavljati sistemsko tveganje. Organ ESMA po posvetovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja ukrepa za preprečitev nadaljnjega kopičenja pogodb v tem razredu.

Pristojni organ in organ ESMA zagotovita, da so vzpostavljeni ustrezni postopki varnega in skrbnega poslovanja ter ureditve za preprečevanje regulativne arbitraže med transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti z opravljenim kliringom in brez njega in upoštevanje prenosov tveganja zaradi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih.

Organ ESMA in pristojni organi pregledajo merila za kritje, da se v skladu s členom 37 prepreči regulativna arbitraža.

1b.
     
  Za naložbe pokojninskih shem po Direktivi 2003/41/ES ali sheme, ki jo zakonodaja države članice priznava kot pokojninsko načrtovanje, lahko trdno dvostransko zavarovanje izvedenih finančnih instrumentov s premoženjem, uporabljeno za zmanjšanje tveganja, upošteva boniteto nasprotne stranke. Kapitalske zahteve v predpisih za varno in skrbno poslovanje so v skladu z zahtevami za pogodbe, za katere je predviden centralni kliring.

2.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo
  smernice za ustrezne postopke varnega in skrbnega poslovanja ter ureditve in merila za kritje iz odstavka 1 ter
  največji časovni zamik med sklenitvijo pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu OTC in potrditvijo iz odstavka 1(a).

Organ ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi 10 do 14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

3.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, evropski nadzorni organi pripravijo skupni osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo ureditve in ravni zavarovanja s premoženjem ter kapitala, ki sta potrebna za skladnost z odstavkom 1(b) in drugim pododstavkom odstavka 1.

Evropski nadzorni organi ta skupni osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 skupaj predložijo Komisiji.

Odvisno od pravne narave nasprotne stranke se
  Komisiji podeli pooblastilo, da sprejme regulativne tehnične standarde
  iz prvega pododstavka sprejmejo v skladu s členi
  10
  do
  14
  uredb (EU) št. 1093/2010, št. 1094/2010 in 1095/2010. [Sprememba 19]

▐

Člen 9

Kazni

1.   Države članice
  – upoštevaje sporočilo Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in po posvetovanju z organom ESMA –
  določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve pravil v okviru tega naslova, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Navedene kazni vključujejo vsaj upravne denarne kazni. Tako določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.

2.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi, odgovorni za nadzor finančnih in po potrebi nefinančnih nasprotnih strank, javno razkrijejo vsako izrečeno kazen za kršitve členov 3 do 8, razen če bi takšno razkritje resno ogrozilo finančne trge ali povzročilo nesorazmerno škodo udeleženim strankam.
  Države članice v rednih intervalih objavljajo ocenjevalna poročila o učinkovitosti veljavnih pravil o kaznih.

Države članice najpozneje do 30. junija 2012 obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1. Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

3.   Komisija s pomočjo organa ESMA preverja učinkovitost in doslednost uporabe upravnih kazni iz odstavka 1 ter pragov iz člena 7(1) in (2).

3a.
     
  Kršitev pravil iz tega naslova ne vpliva na veljavnost pogodbe o izvedenem instrumentu OTC ali na možnost, da pogodbeni stranki izvršita določila tovrstne pogodbe. Stranke pogodbe o izvedenem instrumentu OTC niso upravičene do nadomestila zaradi kršitev pravil iz tega naslova.

Naslov III

Izdaja dovoljenja CCP in nadzor nad CCP

Poglavje 1

Pogoji za pridobitev dovoljenja in postopki za izdajo dovoljenja CCP

Člen 10

Izdaja dovoljenja CCP

1.   Če CCP, ki je pravna oseba s sedežem v Uniji in ima dostop do ustrezne likvidnosti, namerava izvajati svoje storitve in dejavnosti, zaprosi pristojni organ države članice, kjer ima sedež, za dovoljenje.

Takšna likvidnost lahko izhaja iz dostopa do likvidnosti centralne banke ali posojilno sposobne in zanesljive poslovne banke ali kombinacije obojega. Dostop do likvidnosti lahko izhaja iz dovoljenja, podeljenega v skladu s členom 6 Direktive 2006/48/ES, ali drugih ustreznih ureditev.

2.   Dovoljenje velja za celotno ozemlje Unije.

3.   
  Dovoljenje se CCP podeli samo za dejavnosti, povezane s kliringom, in določa
  storitve ali dejavnosti, ki jih CCP lahko zagotavlja ali opravlja, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih zajema dovoljenje.

4.   CCP ves čas izpolnjuje pogoje, ki jih je morala izpolnjevati za začetno dovoljenje.

CCP takoj obvesti pristojni organ o vseh pomembnih spremembah glede pogojev za začetno dovoljenje.

5.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA po posvetovanju z organom EBA
  pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo merila za ustrezno likvidnost iz odstavka 1.

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena
  z
  a sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi
  od 10
  do
  14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

▐

Člen 11

Širitev dejavnosti in storitev

1.   CCP, ki želi razširiti svoje poslovanje na dodatne storitve ali dejavnosti, ki niso zajete v začetnem dovoljenju, vloži prošnjo za razširitev. Zagotavljanje storitev kliringa v drugi valuti ali finančnih instrumentih, ki se po svojih tveganjih bistveno razlikujejo od tistih, za katere je CCP dobila dovoljenje, se šteje za razširitev dovoljenja.

Za razširitev dovoljenja se uporabi postopek iz člena 13.

2.   Če želi CCP razširiti poslovanje v državo članico, kjer nima sedeža, pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež, takoj obvesti pristojni organ druge države članice.

Člen 12

Kapitalske zahteve

1.   Za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 10 ima CCP stalen
  in
  razpoložljiv začetni kapital vsaj v višini
  10 milijonov EUR
  .

2.   Kapital, skupaj z zadržanim dobičkom in rezervami CCP,
  je sorazmeren glede na velikost in tveganje, povezano s tržnimi operacijami CCP. Vedno je
  zadosten, da se zagotovita urejeno prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti v ustreznem časovnem obdobju in primerna zaščita CCP pred operativnimi in ostalimi tveganji.

3.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA v tesnem sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank in po posvetovanju z EBA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo kapital, zadržani dobiček in rezerve CCP iz odstavka 2
  , vključno s pogostostjo ali obdobji, ko jih je treba posodobiti
  .

Organ ESMA
  v tesnem posvetovanju z Evropskim sistemom centralnih bank in po posvetovanju z EBA
  predloži osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi
  od 10
  do
  14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

Člen 13

Postopek za izdajo in zavrnitev dovoljenja

1.   Pristojni organ izda dovoljenje le, če je popolnoma prepričan, da CCP vlagateljica izpolnjuje vse zahteve, določene v tej uredbi, zahteve, sprejete v skladu z Direktivo 98/26/ES z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (27) ter
  pod pogojem, da je organ ESMA izdal pozitivno mnenje
  iz člena 15.

2.   
  Za pridobitev začetnega dovoljenja
  CCP vlagateljica zagotovi vse podatke, ki jih pristojni organ potrebuje, da se prepriča, da ima CCP vlagateljica v času začetnega dovoljenja vse potrebne ureditve za izpolnjevanje obveznosti, določenih s to uredbo.
  Pristojni organ vse informacije, ki jih je prejel od CCP vlagateljice, nemudoma posreduje organu ESMA in kolegiju iz člena 14(1).

3.   
  Pri začetnem dovoljenju
  pristojni organi v
  štirih
  mesecih po vložitvi popolnega zahtevka pisno obvestijo CCP vlagateljico, ali se ji dovoljenje izda ali zavrne.

Pri dovoljenju za razširitev dejavnosti in storitev pristojni organi v dveh mesecih po vložitvi popolnega zahtevka pisno obvestijo CCP vlagateljico, ali se ji dovoljenje izda ali zavrne.

Člen 14

Sodelovanje

1.   Za lažje izvajanje nalog iz členov 10, 11, 46 in 48 pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež,
  v sodelovanju z organom ESMA
  ustanovi kolegij in mu predseduje.

Kolegiju predseduje organ ESMA in ga sestavlja največ sedem članov,
  vključno
  pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež,
  in
  pristojni organ, odgovoren za nadzor CCP in centralnih bank, ki izdajajo najpomembnejše valute finančnih instrumentov, za katere se izvaja kliring
  , pa tudi
  pristojni organi, odgovorni za nadzor klirinških članov CCP s sedežem v treh državah članicah, ki na skupni osnovi največ prispevajo v jamstveni sklad CCP iz člena 40;

2.   Kolegij brez poseganja v odgovornosti pristojnih organov po tej uredbi zagotavlja:

| (a) | pripravo ▐ mnenja iz člena 15; |
| --- | --- |

(a)

pripravo ▐ mnenja iz člena 15;

| (b) | izmenjavo informacij, vključno z zahtevami za informacije, po členu 21;
  ▐ |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij, vključno z zahtevami za informacije, po členu 21;

▐

| (d) | usklajevanje
  programov nadzorstvenih pregledov na podlagi ocene tveganja CCP; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje
  programov nadzorstvenih pregledov na podlagi ocene tveganja CCP;

| (e) | povečanje učinkovitosti nadzora z odpravo nepotrebnega podvajanja nadzornih zahtev; |
| --- | --- |

(e)

povečanje učinkovitosti nadzora z odpravo nepotrebnega podvajanja nadzornih zahtev;

| (f) | doslednost pri uporabi nadzornih praks; |
| --- | --- |

(f)

doslednost pri uporabi nadzornih praks;

| (g) | določitev postopkov in kriznih načrtov v primeru izrednih razmer v skladu s členom 22. |
| --- | --- |

(g)

določitev postopkov in kriznih načrtov v primeru izrednih razmer v skladu s členom 22.

3.   Ustanovitev in delovanje kolegija temelji na pisnem dogovoru med vsemi njegovimi člani.

Navedeni dogovor določa
  zlasti
  praktično ureditev
  sodelovanja med pristojnim organom in organom ESMA
  in lahko določa naloge, ki
  jih organ ESMA poveri
  pristojnemu organu države članice, kjer ima CCP sedež ▐.

Če večina članov kolegija meni, da pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež, svojih pristojnosti ne izvaja ustrezno in da to ogroža finančno stabilnost, organ ESMA izda sklep o tem, ali je nadzor tega pristojnega organa primeren in ali ogroža finančno stabilnost.

Če organ ESMA meni, da je nadzor neustrezen, lahko pristojnim organom v skladu z uredbo (EU) št. 1095/2010 naloži popravne ukrepe.

3a.
     
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA v tesnem sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank in po posvetovanju z EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo oceno tveganja iz členov 14(2) in 15(1).

Organ ESMA v tesnem posvetovanju z Evropskim sistemom centralnih bank in po posvetovanju z EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 19 ]

Člen 15

Mnenje kolegija

1.   
  Za namene začetnega dovoljenja
  pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež, opravi oceno tveganja CCP in poročilo o tem predloži
  organu ESMA v štirih mesecih po tem, ko CCP vloži popolno vlogo
  .

1a.
     
  Za namene odobritve razširitve dejavnosti in storitev pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež, opravi oceno tveganja tovrstne razširitve za CCP in v mesecu dni kolegiju posreduje poročilo o tem.

Kolegij v mesecu dni po prejetju tega poročila in na njegovi podlagi oblikuje mnenje o tem, ali ocenjena stopnja tveganja omogoča varno delovanje CCP.

2.   
  Za pozitivno ali negativno mnenje kolegija je potrebno soglasje navadne večine članov, tudi pristojnega organa države, kjer ima CCP sedež, z oceno pristojnega organa te države članice. V primeru zamude ali nesoglasja organ
  ESMA olajša sprejetje ▐ mnenja v skladu s svojim pooblastilom za reševanje nesoglasij po členu 19 Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  in svojo splošno usklajevalno funkcijo iz člena 21 iste uredbe. ▐

Člen 16

Odvzem dovoljenja

1.   Pristojni organ
  države članice, kjer ima CCP sedež,
  odvzame dovoljenje v naslednjih primerih:

| (a) | če CCP ni uporabila dovoljenja v 12 mesecih, če se mu je izrecno odrekla ali če v predhodnih šestih mesecih ni opravila nobene storitve ali izvedla nobene dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

če CCP ni uporabila dovoljenja v 12 mesecih, če se mu je izrecno odrekla ali če v predhodnih šestih mesecih ni opravila nobene storitve ali izvedla nobene dejavnosti;

| (b) | če je CCP pridobila dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kak drug nezakonit način; |
| --- | --- |

(b)

če je CCP pridobila dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kak drug nezakonit način;

| (c) | če CCP ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi ji je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

če CCP ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi ji je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | če je resno in
  večkrat
  kršila zahteve, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(d)

če je resno in
  večkrat
  kršila zahteve, določene v tej uredbi.

1a.
     
  Za postopek odločanja o odvzemu dovoljenja je potrebno pozitivno mnenje kolegija, ki je naveden v izvirnem dovoljenju, in pozitivno mnenje organa ESMA.

2.   Organ ESMA lahko kadarkoli zahteva, da pristojni organ države članice, kjer ima CCP sedež, preveri, ali CCP še vedno izpolnjuje pogoje, pod katerimi ji je bilo dovoljenje izdano.

3.   Pristojni organ lahko odvzem dovoljenja omeji na določeno storitev, dejavnost ali finančni instrument.
  Odločitev o odvzemu dovoljenja velja za vse območje Unije.

Člen 17

Pregled in ocena

Pristojni organi vsaj enkrat letno pregledajo ureditve, strategije, postopke in mehanizme, ki jih izvaja CCP za zagotovitev skladnosti s to uredbo, ter ocenijo tržna, operativna in likvidnostna tveganja, ki jim je ali bi jim lahko bila CCP izpostavljena.

Pri pregledu in oceni se upoštevajo velikost, sistemski pomen, narava, obseg in zapletenost dejavnosti CCP
  ter merila iz člena 4(3)
  .

Pristojni organ pozove CCP, ki ne ravna v skladu z zahtevami iz te uredbe, naj ustrezno ukrepa.

Organ ESMA v tej CCP izvede inšpekcijski pregled na kraju samem.

Poglavje 2

Nadzor in pregled nad delovanjem CCP

Člen 18

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica določi pristojni organ, odgovoren za izvajanje dolžnosti, ki izhajajo iz te uredbe, glede izdaje dovoljenja CCP ter nadzora in pregleda nad delovanjem CCP s sedežem na njenem ozemlju, ter o tem obvesti Komisijo in organ ESMA.

▐

2.   Vsaka država članica zagotovi, da imajo pristojni organi vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje njihovih funkcij.

3.   Vsaka država članica zagotovi, da se lahko v skladu z nacionalno zakonodajo sprejmejo ali uvedejo ustrezni upravni ukrepi proti fizičnim ali pravnim osebam, odgovornim za neizpolnjevanje določb iz te uredbe.

Ti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračalni.

4.   Organ ESMA na svoji spletni strani objavi seznam pristojnih organov, določenih v skladu z odstavkom 1.

Člen 18a

Poslovna skrivnost

1.
     
  Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, določene v skladu s členom 18, organ ESMA ali revizorje in strokovnjake, ki so jih zadolžili pristojni organi ali organ ESMA. Poslovnih informacij, ki bi jih utegnili prejeti med opravljanjem svojih dolžnosti, ne smejo posredovati nikomur, razen kot povzetek ali v zbirni obliki, tako da ni prepoznavna posamezna CCP, repozitorij sklenjenih poslov ali druge osebe, ne glede na zadeve, za katere velja kazensko ali davčno pravo ali druge določbe te uredbe.

2.
     
  Če je bil proti CCP uveden stečajni postopek ali postopek prisilne likvidacije, se lahko v civilnem ali gospodarskem postopku razkrijejo zaupne informacije, ki ne zadevajo tretjih oseb, če je to potrebno za izvedbo postopka.

3.
     
  Ne glede na zadeve, za katere veljata kazenska in davčna zakonodaja, pristojni organi, organ ESMA in drugi organi ter fizične in pravne osebe, ki niso pristojni organ, lahko zaupne informacije uporabijo samo med opravljanjem svojih dolžnosti in za opravljanje svojih dolžnosti v okviru področja uporabe te uredbe, drugi organi ali fizične in pravne osebe pa samo za namene, za katere so jim bile te informacije posredovane ali v okviru upravnega ali pravosodnega postopka, ki se izrecno nanaša na opravljanje njihovih dolžnosti, ali oboje. Če organ ESMA, pristojni organ ali drug organ ali oseba, ki te informacije sporoči, soglaša, jih lahko prejemnik uporabi v nekomercialne namene.

4.
     
  Za vse zaupne informacije, ki se prejmejo, izmenjajo ali posredujejo v skladu s to uredbo, veljajo pogoji o varovanju poslovne skrivnosti, določeni v odstavkih 1, 2 in 3. Ti pogoji pa ne preprečujejo organu ESMA, pristojnim organom ali zadevnim centralnim bankam, da bi izmenjevali zaupne informacije v skladu s to uredbo in veljavno drugo zakonodajo za investicijska podjetja, kreditne ustanove, pokojninske sklade, družb za upravljanje KNPVP, upravitelje alternativnih investicijskih skladov (UAIS), zavarovalne in pozavarovalne posrednike, investicijsko podjetje, vzdrževalec trga, operater sistemov, regulirane trge ali upravljavce trga, ali v skladu s privolitvijo pristojnega organa ali drugega organa ali telesa ali fizične ali pravne osebe, ki je te informacije sporočila.

5.
     
  Odstavki 1, 2 in 3 pristojnim organom ne preprečujejo, da bi v skladu z nacionalnim pravom izmenjali ali posredovali zaupne informacije, ki jih niso dobili od pristojnega organa druge države članice.

Poglavje 3

Sodelovanje

Člen 19

Sodelovanje med organi

1.   Pristojni organi tesno sodelujejo med seboj in z organom ESMA
  , po potrebi pa tudi z Evropskim sistemom centralnih bank
  .
  Organu ESMA institucije EU namenijo zadostna sredstva za učinkovito izvajanje nalog, ki so mu naložene s to uredbo.

2.   Pristojni organi pri opravljanju svojih splošnih nalog na podlagi informacij, ki so na voljo v danem trenutku, ustrezno upoštevajo možne učinke svojih odločitev na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih zadevnih državah članicah, še zlasti izredne razmere iz člena 22.

▐

Člen 21

Izmenjava informacij

1.   Pristojni organi med sabo in z organom ESMA izmenjujejo informacije, potrebne za opravljanje dolžnosti, ki jih imajo po tej uredbi.

2.   Pristojni organi in druga telesa ter fizične in pravne osebe uporabijo zaupne informacije, ki jih prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti na podlagi te uredbe, samo pri opravljanju svojih dolžnosti
  in jih ne smejo objaviti ali drugače dajati na razpolago za druge namene, razen za namene, ki so izrecno navedeni v tej uredbi
  .

3.   Organ ESMA pristojnim organom, odgovornim za nadzor CCP, posreduje zaupne informacije, potrebne za opravljanje njihovih nalog. Pristojni organi in drugi zadevni organi organu ESMA in drugim pristojnim organom sporočijo informacije, ki jih ti potrebujejo za izvajanje svojih dolžnosti, določenih v tej uredbi.

4.   Pristojni organi sporočijo tovrstne informacije centralnim bankam ESCB, če so pomembne za izvajanje njihovih dolžnosti.

Člen 22

Izredne razmere

Pristojni organ ali kateri koli drugi organ takoj obvesti organ ESMA, kolegij in druge zadevne organe o vseh izrednih razmerah, povezanih s CCP, vključno z dogajanjem na finančnih trgih, ki bi lahko imeli negativen učinek na likvidnost trga in na stabilnost finančnega sistema v kateri koli državi članici, v kateri ima sedež CCP ali kateri izmed njenih klirinških članov.

Poglavje 4

Odnosi s tretjimi državami

Člen 23

Tretje države

1.   CCP s sedežem v tretji državi lahko opravlja klirinške storitve za subjekte s sedežem v Uniji samo, če jo je priznal organ ESMA.

Za izdajo, podaljšanje ali odvzem dovoljenja veljajo pogoji in postopki iz členov 10 do 16.

CCP iz tretje države se pregleda po podobno strogem postopku, kakršen velja za CCP v EU.

Komisija lahko izda sklep, s katerim dovoli popolno ali delno odstopanje od pogojev in postopkov za izdajo dovoljenja, če je zagotovljena vzajemnost in sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | Komisija je sprejela sklep v skladu z odstavkom 3; ter |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela sklep v skladu z odstavkom 3; ter

| (b) | v zadevni tretji državi so CCP, ki imajo sedež v Uniji, zagotovljena enaka odstopanja. |
| --- | --- |

(b)

v zadevni tretji državi so CCP, ki imajo sedež v Uniji, zagotovljena enaka odstopanja.

2.   Organ ESMA
  v posvetovanju s pristojnimi organi v Uniji ter z organom EBA in članicami Evropskega sistema centralnih bank tveganja iz držav članic, v katerih CCP izvaja ali namerava izvajati klirinške storitve, ter članicami Evropskega sistema centralnih bank, ki so odgovorne za nadzor nad tistimi CCP, s katerimi je bila vzpostavljena ureditev medopravilnosti,
  prizna CCP iz tretje države, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | Komisija je sprejela
  delegirani akt
  v skladu z odstavkom 3;
  ali |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela
  delegirani akt
  v skladu z odstavkom 3;
  ali

| (b) | CCP ima v tej tretji državi dovoljenje in je tam predmet učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

CCP ima v tej tretji državi dovoljenje in je tam predmet učinkovitega nadzora;

| (ba) | za tretjo državo velja sklep Komisije, ki določa, da so standardi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma skladni z zahtevami projektna skupina za finančno ukrepanje in imajo enak učinek kot zahteve iz Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (28); |
| --- | --- |

(ba)

za tretjo državo velja sklep Komisije, ki določa, da so standardi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma skladni z zahtevami projektna skupina za finančno ukrepanje in imajo enak učinek kot zahteve iz Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (28);

| (bb) | tretja država je z matično državo članico CCP, ki ima dovoljenje, podpisala sporazum, ki je popolnoma skladen s standardi iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij glede davčnih zadev, skupaj z morebitnimi večstranskimi davčnimi sporazumi; |
| --- | --- |

(bb)

tretja država je z matično državo članico CCP, ki ima dovoljenje, podpisala sporazum, ki je popolnoma skladen s standardi iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij glede davčnih zadev, skupaj z morebitnimi večstranskimi davčnimi sporazumi;

| (bc) | standarde CCP za obvladovanje tveganja je pregledal organ ESMA in jih ocenil kot skladne z naborom standardov v naslovu IV; |
| --- | --- |

(bc)

standarde CCP za obvladovanje tveganja je pregledal organ ESMA in jih ocenil kot skladne z naborom standardov v naslovu IV;

| (bd) | obstaja dovolj argumentov za domnevo, da zakonodajni pravni okvir ni diskriminatoren do pravnih oseb iz EU; |
| --- | --- |

(bd)

obstaja dovolj argumentov za domnevo, da zakonodajni pravni okvir ni diskriminatoren do pravnih oseb iz EU;

| (be) | tretja država uporablja pogoje vzajemnega dostopa za CCP iz EU, v tej tretji državi pa se uporablja tudi ureditev vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

(be)

tretja država uporablja pogoje vzajemnega dostopa za CCP iz EU, v tej tretji državi pa se uporablja tudi ureditev vzajemnega priznavanja;

| (bf) | pogoji, ki jih morajo izpolnjevati CCP iz tretje države, zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za CCP iz EU in iz te tretje države; |
| --- | --- |

(bf)

pogoji, ki jih morajo izpolnjevati CCP iz tretje države, zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za CCP iz EU in iz te tretje države;

3.   Komisija ▐ sprejme
  delegirane akte
  v skladu s postopkom iz člena
  67a in na podlagi skupnega stališča organov ESMA in EBA, Evropskega sistema centralnih bank in pristojnih organov za nadzor treh klirinških članov s sedežem v državah članicah z najvišjim prispevkom v jamstveni sklad CCP
  , zato da pravna in nadzorna ureditev v tretji državi zagotavlja, da CCP, ki jim je bilo v tej tretji državi izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz te uredbe, ter da se za te CCP v tej tretji državi izvaja stalen učinkovit nadzor in izvrševanje zakonodaje.

4.   Organ ESMA
  , organ EBA, Evropski sistem centralnih bank in pristojni organi za nadzor treh klirinških članov s sedežem v državah članicah z najvišjim prispevkom v jamstveni sklad CCP sklenejo
  dogovore o sodelovanju z ustreznimi pristojnimi organi iz tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri so bili v skladu z odstavkom 3 priznani kot enakovredni tej uredbi. Takšni dogovori določajo vsaj:

| (a) | mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA
  , pristojnimi organi iz odstavka 1
  in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA
  , pristojnimi organi iz odstavka 1
  in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav;

| (b) | postopke v zvezi s usklajevanjem nadzorniških dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

postopke v zvezi s usklajevanjem nadzorniških dejavnosti;

| (ba) | postopke, povezane z odvzemom dovoljenja, podeljenega CCP. |
| --- | --- |

(ba)

postopke, povezane z odvzemom dovoljenja, podeljenega CCP.

Naslov IV

Zahteve za CCP

Poglavje 1

Organizacijske zahteve

Člen 24

Splošne določbe

1.   CCP ima zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi, učinkovitimi postopki za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena, in poročanje o njih ter primerne mehanizme za notranjo kontrolo, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki.

2.   CCP sprejme politiko in postopke, ki so dovolj učinkoviti za zagotovitev skladnosti s to uredbo, vključno z zagotovitvijo, da vodje in zaposleni upoštevajo vse določbe te uredbe.

3.   CCP ohranja in uporablja organizacijsko strukturo, ki zagotavlja stalno in urejeno delovanje v zvezi z opravljanjem njenih storitev in dejavnosti. V ta namen uporabi ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke.

4.   CCP ohranja jasno mejo med zahtevami poročanja v zvezi z upravljanjem tveganja in zahtevami poročanja v zvezi z drugimi postopki CCP.

5.   CCP sprejme, uvede in vzdržuje politiko prejemkov, ki spodbuja smotrno in učinkovito upravljanje tveganja, ne pa zmanjševanja standardov s tega področja.

6.   CCP vzdržuje sisteme informacijske tehnologije, ki ustrezajo zapletenosti, raznolikosti ter vrsti storitev in dejavnosti, ki jih opravlja, da se zagotovijo visoki standardi varnosti, celovitosti in zaupnosti informacij.

6a.
     
  CCP zagotovi, da se prejete informacije o sklenjenih poslih ali strankah, povezane s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere je bil izveden kliring v skladu z zahtevami iz te uredbe, uporabijo izključno za izpolnitev zahtev, ne pa za komercialno rabo ali izkoriščanje, razen s poprejšnjim pisnim soglasjem stranke, ki ji te informacije pripadajo.

7.   CCP
  brezplačno
  objavi svojo ureditev upravljanja in pravila, ki urejajo CCP
  , vključno z merili za klirinško članstvo
  .

8.   CCP se pogosto in neodvisno pregledujejo. Rezultati teh pregledov se sporočijo upravnemu odboru in so na voljo pristojnemu organu.

9.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena,organ ESMA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo najmanjši obseg vsebine pravil in ureditev upravljanja iz odstavkov (1) do (8).

Organ ESMA
  osnutek teh regulativnih tehničnih standardov
  do 30. junija 2012 predloži
  Komisiji.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje
  regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi
  od 10
  do
  14
  Uredbe (EU)
  št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 25

Višje vodstvo in upravni odbor

1.   Višje vodstvo ima zadosten ugled in izkušnje za zagotovitev zanesljivega in preudarnega upravljanja CCP.

2.   CCP ima upravni odbor, v katerem je vsaj ena tretjina članov, vendar ne manj kot dva, neodvisnih.
  V njem so zastopane tudi stranke klirinških članov.
  Prejemki neodvisnih in drugih neizvršnih članov upravnega odbora niso odvisni od poslovnih rezultatov CCP.

Člani upravnega odbora, vključno z neodvisnimi člani, imajo zadosten ugled in
  ustrezno
  strokovno znanje na področju finančnih storitev, upravljanja tveganja in klirinških storitev.

3.   CCP jasno določi vloge in odgovornosti upravnega odbora in da zapisnike sej upravnega odbora na voljo pristojnemu organu
  in revizorjem
  .

Člen 26

Odbor za tveganja

1.   CCP ustanovi odbor za tveganja, ki ga sestavljajo
  različne skupine predstavnikov, med drugim
  predstavniki klirinških članov in
  njihovih strank ter
  neodvisni
  strokovnjaki in predstavniki pristojnega organa CCP, pod pogojem, da predstavniki strank niso tudi predstavniki klirinških članov
  .
  Nobena od teh skupin v odboru za tveganja nima večine.
  Odbor za tveganja lahko povabi zaposlene pri CCP, da se udeležijo sej odbora za tveganja, vendar ti zaposleni nimajo pravice glasovanja. Nasveti odbora za tveganja so neodvisni od kakršnih koli neposrednih vplivov vodstva CCP.

2.   CCP jasno določi mandat, ureditev upravljanja za zagotovitev neodvisnosti, operativne postopke, merila za sprejem in mehanizem za izvolitev članov odbora za tveganja. Ureditev upravljanja je javno dostopna
  pristojnim organom
  in določa vsaj to, da odboru za tveganja predseduje neodvisni
  strokovnjak
  ter da odbor za tveganja poroča neposredno upravnemu odboru
  , v primeru dvojne strukture vodstva pa upravnemu odboru,
  in se redno srečuje.

3.   Odbor za tveganja svetuje upravnemu odboru
  ,v primeru dvojne strukture vodstva pa upravnemu odboru,
  o vseh ureditvah, ki lahko vplivajo na upravljanje tveganja s strani CCP, kot so – vendar ne izključno – pomembna sprememba v modelu tveganja, postopki v primeru neizpolnjevanja obveznosti, merila za sprejem klirinških članov, kliring novih razredov instrumentov
  ali zunanje izvajanje nekaterih funkcij
  . Svetovanje odbora za tveganja pri dnevnih poslih CCP ni potrebno
  . V
  izrednih razmerah
  si je treba smiselno prizadevati za posvetovanje z odborom za tveganja
  .

4.   Brez poseganja v pravico pristojnih organov, da so ustrezno obveščeni, člane odbora za tveganja zavezujejo pravila o zaupnosti. Kadar predsednik tega odbora presodi, da je kateri izmed članov pri kaki zadevi v dejanskem ali potencialnem navzkrižju interesov, se temu članu prepove glasovanje o tej zadevi.

5.   CCP takoj obvesti pristojni organ o vsakem sklepu upravnega odbora, da ne bo upošteval nasveta odbora za tveganja.

6.   CCP strankam klirinških članov dovoli, da so člani odbora za tveganja, oziroma vzpostavi ustrezne mehanizme posvetovanja za zagotovitev, da so primerno zastopani interesi strank klirinških članov.

Člen 27

Vodenje evidenc

1.   CCP vsaj
  pet
  let hrani vse evidence o storitvah in dejavnostih, ki jih je opravila, ter tako omogoči pristojnemu organu spremljanje izpolnjevanja zahtev iz te uredbe.

2.   CCP vsaj
  pet
  let od prenehanja pogodbe hrani vse informacije o vseh pogodbah, ki jih je obdelala. Navedene informacije omogočajo vsaj ugotovitev prvotnih pogojev transakcije pred kliringom s strani zadevne CCP.

3.   CCP na zahtevo pristojnega organa ali organa ESMA omogoči vpogled v evidence in informacije iz odstavka 1 in 2 ter v vse informacije o stanju pogodb, pri katerih je bil opravljen kliring, ne glede na mesto, kjer so bile transakcije izvedene.

4.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti evidenc in informacij, ki jih je treba hraniti v skladu z odstavkoma 1 in 2
  , po potrebi pa tudi daljša obdobja hranjenja
  .

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje
  regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

5.   Da bi se zagotovili enotni pogoji uporabe odstavkov 1 in 2,
  organ ESMA oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov
  za določitev oblike evidenc in informacij, ki jih je treba hraniti.
  ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 15
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  .

▐

Člen 28

Delničarji in družbeniki s kvalificiranimi deleži

1.   Pristojni organ CCP ne izda dovoljenja, dokler ni obveščen o identiteti njenih delničarjev ali družbenikov, posrednih ali neposrednih, ter fizičnih ali pravnih osebah, ki imajo kvalificirane deleže, in o velikosti teh deležev.

2.   Pristojni organ CCP ne izda dovoljenja, če meni, da delničarji ali družbeniki s kvalificiranimi deleži v CCP niso primerni, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zanesljivega in preudarnega upravljanja CCP.

3.   Če obstajajo tesne povezave med CCP in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, pristojni organ izda dovoljenje samo v primeru, da te povezave pristojnemu organu ne preprečujejo izvajanja učinkovitega nadzora.

4.   V primeru, da bi osebe iz odstavka 1 izvajale vpliv, ki bi lahko škodil zanesljivemu in preudarnemu upravljanju CCP, pristojni organ sprejme primerne ukrepe, da tak vpliv prepreči
  ali odvzame dovoljenje CCP
  .

5.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja v primeru, da bi zakoni in drugi predpisi tretje države, ki urejajo delovanje ene ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima CCP tesno povezavo, ali težave pri uveljavljanju teh zakonov in drugih predpisov pristojnemu organu preprečevale izvajanje učinkovitega nadzora.

Člen 29

Obveščanje pristojnih organov

1.   CCP obvesti pristojni organ
  države članice, v kateri ima sedež,
  o vseh spremembah v upravljanju in mu posreduje vse potrebne informacije, na podlagi katerih bo lahko presodil, ali imajo člani upravnega odbora zadosten ugled in izkušnje.

Če bi ravnanje člana upravnega odbora lahko škodovalo zanesljivemu in preudarnemu upravljanju CCP, pristojni organ sprejme potrebne ukrepe, vključno z odstavitvijo tega člana iz upravnega odbora.

2.   Vsaka fizična ali pravna oseba ali skupaj nastopajoče fizične ali pravne osebe (v nadaljnjem besedilu: predlagani pridobitelj), ki so se odločile, da neposredno ali posredno pridobijo ali dodatno povečajo kvalificirani delež v CCP, in bi bil zaradi tega njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 10 %, 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi CCP postala njihovo podrejeno podjetje (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), najprej pisno obvestijo pristojni organ CCP, v kateri skušajo pridobiti ali povečati kvalificirani delež, ter pri tem navedejo velikost predvidenega deleža in ustrezne informacije iz člena 30(4).

Vsaka fizična oseba ali pravna oseba, ki se je odločila, da neposredno ali posredno odsvoji kvalificirani delež v CCP, najprej pisno uradno obvesti pristojni organ in pri tem navede velikost predvidenega deleža. O odločitvi, da bo zmanjšala kvalificirani delež tako, da bi razmerje glasovalnih pravic ali deleža kapitala padlo pod 10 %, 20 %, 30 % ali 50 % ali da bi CCP prenehala biti podrejeno podjetje navedene osebe, obvesti tudi pristojni organ.

Pristojni organ predlaganemu pridobitelju ali odsvojitelju takoj, v vsakem primeru pa v dveh delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 2 in po prejemu informacij iz odstavka 3, pisno potrdi njihov prejem.

Pristojni organ ima na voljo največ 60 delovnih dni po datumu pisnega potrdila o prejemu uradnega obvestila in vseh dokumentov, ki jih je treba priložiti uradnemu obvestilu na podlagi seznama iz člena 30(4) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalno obdobje), da opravi oceno iz člena 30(1) (v nadaljnjem besedilu: ocena).

Pristojni organ ob potrditvi prejema obvesti predlaganega pridobitelja ali odsvojitelja o datumu izteka ocenjevalnega obdobja.

3.   Pristojni organ lahko po potrebi v ocenjevalnem obdobju, vendar najpozneje 50. delovni dan ocenjevalnega obdobja, zahteva dodatne informacije, potrebne za dokončanje ocene. Navedena zahteva se poda pisno, v njej pa se jasno navede, katere dodatne informacije so potrebne.

Za čas, ki poteče od datuma, ko pristojni organ zahteva informacije, do datuma, ko prejme odgovor predlaganega pridobitelja, se ocenjevalno obdobje prekine. Prekinitev ne sme biti daljša od 20 delovnih dni. Pristojni organ sme zahtevati dodatno dopolnitev ali pojasnitev informacij, vendar to ne sme prekiniti ocenjevalnega obdobja.

4.   Pristojni organ lahko podaljša obdobje prekinitve iz drugega pododstavka odstavka 3 do največ 30 delovnih dni, če je predlagani pridobitelj ali odsvojitelj:

| (a) | reguliran ali ima sedež zunaj Unije; |
| --- | --- |

(a)

reguliran ali ima sedež zunaj Unije;

| (b) | fizična ali pravna oseba, za katero ne velja nadzor po tej uredbi ali po Direktivi 73/239/EGS, Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (29), Direktivi Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (30), ali po direktivah 2002/83/ES, 2003/41/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES, 2006/48/ES, 2009/65/ES ali 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(b)

fizična ali pravna oseba, za katero ne velja nadzor po tej uredbi ali po Direktivi 73/239/EGS, Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (29), Direktivi Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (30), ali po direktivah 2002/83/ES, 2003/41/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES, 2006/48/ES, 2009/65/ES ali 2011/61/EU.

5.   Če se pristojni organ po opravljeni oceni odloči, da bo predlagani pridobitvi nasprotoval, o tem v dveh delovnih dneh in pred iztekom ocenjevalnega obdobja pisno obvesti predlaganega pridobitelja in navede razloge za svojo odločitev. Ob upoštevanju nacionalne zakonodaje se lahko izjava o razlogih za odločitev na zahtevo predlaganega pridobitelja objavi. Države članice lahko pristojnemu organu dovolijo objavo navedene izjave tudi brez zahteve predlaganega pridobitelja.

6.   Če pristojni organ predlagani pridobitvi v ocenjevalnem obdobju ne nasprotuje, se šteje, da je odobrena.

7.   Pristojni organ lahko določi rok izvedbe predlagane pridobitve in ga po potrebi podaljša.

8.   Države članice ne smejo predpisovati zahtev glede obveščanja pristojnih organov o posrednih ali neposrednih pridobitvah glasovalnih pravic ali kapitalskih deležev ter zahtev glede odobritve takih pridobitev s strani pristojnih organov, ki bi bile strožje od zahtev iz te uredbe.

Člen 30

Ocena

1.   Pri ocenjevanju uradnega obvestila iz člena 29(2) in informacij iz člena 29(3) pristojni organ zaradi zagotavljanja zanesljivega in preudarnega upravljanja CCP, v kateri naj bi prišlo do pridobitve, in ob upoštevanju verjetnega vpliva predlaganega pridobitelja na CCP oceni ustreznost predlaganega pridobitelja in finančno stabilnost predlagane pridobitve po vseh naslednjih merilih:

| (a) | ugled in finančna stabilnost predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugled in finančna stabilnost predlaganega pridobitelja;

| (b) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost CCP; |
| --- | --- |

(b)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost CCP;

| (c) | ali bo CCP lahko izpolnila in še naprej izpolnjevala določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

ali bo CCP lahko izpolnila in še naprej izpolnjevala določbe te uredbe;

| (d) | ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega ali da predlagana pridobitev lahko poveča takšno tveganje. |
| --- | --- |

(d)

ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega ali da predlagana pridobitev lahko poveča takšno tveganje.

Pristojni organ je pri ocenjevanju finančne stabilnosti predlaganega pridobitelja zlasti pozoren na vrsto poslov, ki jih pridobitelj opravlja in namerava opravljati v CCP, v kateri predlaga pridobitev.

Ob ocenjevanju zmožnosti upoštevanja določb te uredbe je pristojni organ zlasti pozoren na to, ali ima skupina, ki se ji bo CCP pridružila, urejeno strukturo, ki omogoča izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in določitev odgovornosti posameznih pristojnih organov.

2.   Pristojni organ lahko nasprotuje predlagani pridobitvi le, če obstajajo razlogi za utemeljeno nasprotovanje na podlagi meril, navedenih v odstavku 1, ali če informacije, ki jih je posredoval predlagani pridobitelj, niso popolne.

3.   Države članice ne smejo določati predhodnih pogojev glede obsega deleža, ki ga je treba pridobiti, niti ne smejo dovoliti svojim pristojnim organom, da bi predlagane pridobitve preučevali v smislu gospodarskih potreb trga.

4.   Države članice dajo javnosti na voljo seznam informacij, ki so potrebne za izvedbo ocene in jih je treba predložiti pristojnim organom sočasno z obvestilom iz člena 29(2). Obseg zahtevanih informacij mora biti sorazmeren in prilagojen vrsti predlaganega pridobitelja in predlagane pridobitve. Države članice ne smejo zahtevati informacij, ki za oceno varnega in skrbnega poslovanja niso pomembne.

5.   Če je bil pristojni organ uradno obveščen o dveh ali več predlogih za pridobitev ali povečanje kvalificiranih deležev v isti CCP, ne glede na člen 29(2), (3) in (4) vse predlagane pridobitelje obravnava na nediskriminatoren način.

6.   Ustrezni pristojni organi se med seboj pri opravljanju ocenjevanja o vsem posvetujejo, če je predlagani pridobitelj:

| (a) | druga CCP,
  kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje, vzdrževalec trga, operater sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družba za upravljanje KNPVP ali upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

druga CCP,
  kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje, vzdrževalec trga, operater sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družba za upravljanje KNPVP ali upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici;

| (b) | nadrejeno podjetje
  druge CCP,
  kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja, vzdrževalca trga, operaterja sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družbe za upravljanje KNPVP ali upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

nadrejeno podjetje
  druge CCP,
  kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja, vzdrževalca trga, operaterja sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družbe za upravljanje KNPVP ali upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici;

| (c) | fizična ali pravna oseba, ki obvladuje
  drugo CCP,
  kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje, vzdrževalca trga, operaterja sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družbo za upravljanje KNPVP ali upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(c)

fizična ali pravna oseba, ki obvladuje
  drugo CCP,
  kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje, vzdrževalca trga, operaterja sistemov poravnave vrednostnih papirjev, družbo za upravljanje KNPVP ali upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) z dovoljenjem za delovanje v drugi državi članici.

7.   Pristojni organi brez neupravičenih zamud drug drugemu zagotavljajo informacije, ki so bistvene ali pomembne za oceno. V zvezi s tem drug drugemu sporočijo vse pomembne informacije na zahtevo, vse bistvene pa na lastno pobudo. V odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje CCP, v kateri naj bi prišlo do predlagane pridobitve, se navedejo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ, odgovoren za predlaganega pridobitelja.

Člen 31

Navzkrižje interesov

1.   CCP vzdržuje in uporablja učinkovito, pisno določeno organizacijsko in upravno ureditev, s pomočjo katere lahko ugotavlja in obvladuje vsa morebitna navzkrižja interesov med sabo, vključno s svojimi vodji, zaposlenimi ali drugimi osebami, posredno ali neposredno povezanimi s CCP prek obvladovanja ali tesnih povezav, in svojimi klirinškimi člani ali strankami klirinških članov ali med njimi. Vzdržuje in izvaja primerne postopke
  za odpravo vseh navzkrižij
  interesov ▐.

2.   Če organizacijski ali upravni ukrepi, ki jih sprejme CCP za obvladovanje navzkrižij interesov, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti preprečili nevarnost škodovanja interesom klirinških članov ali strankam, CCP klirinškemu članu jasno razkrije splošno naravo ali vire navzkrižja interesov, preden od njega sprejme novo transakcijo. ▐

3.   Če je CCP nadrejeno ali podrejeno podjetje, morajo biti v pisni ureditvi upoštevane tudi vse okoliščine, ki so ali bi morale biti znane CCP in ki utegnejo povzročiti navzkrižje interesov zaradi strukture in poslovnih dejavnosti drugih podjetij, ki so njena podrejena podjetja ali nadrejeno podjetje.

4.   Pisna ureditev, določena v skladu z odstavkom 1, obsega naslednje:

| (a) | okoliščine, ki pomenijo ali bi lahko pomenile navzkrižje interesov, kar bi lahko povzročilo resno tveganje za nastanek škode interesom enega ali več klirinških članov ali strank; |
| --- | --- |

(a)

okoliščine, ki pomenijo ali bi lahko pomenile navzkrižje interesov, kar bi lahko povzročilo resno tveganje za nastanek škode interesom enega ali več klirinških članov ali strank;

| (b) | postopke, ki jih je treba upoštevati, in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za obvladovanje teh navzkrižij. |
| --- | --- |

(b)

postopke, ki jih je treba upoštevati, in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za obvladovanje teh navzkrižij.

5.   CCP sprejme vse potrebne ukrepe za preprečitev vseh zlorab informacij iz svojih sistemov in prepreči uporabo teh informacij za potrebe drugih poslovnih dejavnosti. Občutljivih informacij, ki jih hrani CCP, ne sme nobena fizična ali pravna oseba, ki je podrejeno ali nadrejeno podjetje CCP, uporabiti v komercialne namene.

Člen 32

Neprekinjeno poslovanje

1.   CCP sprejme, izvaja in vzdržuje ustrezno politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja, s katerima zagotovi ohranitev delovanja svojih funkcij, pravočasno ponovno vzpostavitev delovanja in izpolnitev svojih obveznosti. Navedeni načrt mora ob motnji zagotoviti najmanj ponovno vzpostavitev vseh transakcij, s čimer bo CCP omogočeno zanesljivo nadaljnje delovanje in dokončanje poravnave na predvideni datum.

1a.
     
  CCP oblikuje, izvaja in vzdržuje ustrezen postopek za zagotavljanje pravočasne in urejene poravnave ali prenosa sredstev stranke v primeru odvzema dovoljenja v skladu s sklepom iz člena 16.

2.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo najmanjši obseg vsebine načrta neprekinjenega poslovanja in najmanjši obseg storitev, ki naj jih zagotavlja načrt ponovne vzpostavitve delovanja.

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka v skladu s členi
  od 10 do 14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

▐

Člen 32a

Avtomatska obdelava plačil

1.
     
  CCP za spodbujanje avtomatske obdelave v celotnem postopku transakcije v svojih sistemih, povezanih z udeleženci ali tržnimi infrastrukturami, s katerimi sodelujejo, ter v postopkih za komuniciranje z udeleženci in tržnimi strukturami, s katerimi sodelujejo, uporabljajo in prilagodijo ustrezne mednarodne postopke in standarde komuniciranja za sporočanje in referenčne podatke, da bi omogočile učinkovit kliring in poravnave v vsem sistemu.

2.
     
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo proces za opredelitev, kateri mednarodni postopki in standardi komuniciranja za sporočanje in referenčne podatke štejejo kot ustrezni za namene odstavka 1.

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 19]

Člen 33

Zunanje izvajanje

1.   Če CCP odda operativne funkcije, storitve ali dejavnosti v zunanje izvajanje, ostaja polno odgovorna za izvedbo vseh obveznosti, ki ji jih nalaga ta uredba, in mora ves čas upoštevati naslednje pogoje:

| (a) | zunanje izvajanje ne pomeni prenosa njenih obveznosti na drugega; |
| --- | --- |

(a)

zunanje izvajanje ne pomeni prenosa njenih obveznosti na drugega;

| (b) | odnos in obveznosti CCP do njenih klirinških članov ali (če je to ustrezno) njihovih strank ostane nespremenjen; |
| --- | --- |

(b)

odnos in obveznosti CCP do njenih klirinških članov ali (če je to ustrezno) njihovih strank ostane nespremenjen;

| (c) | pogoji za izdajo dovoljenja CCP se ne spremenijo; |
| --- | --- |

(c)

pogoji za izdajo dovoljenja CCP se ne spremenijo;

| (d) | zunanje izvajanje ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij in funkcij pregledovanja
  niti dostopa do ustreznih informacij ponudnika storitve na kraju samem
  ; |
| --- | --- |

(d)

zunanje izvajanje ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij in funkcij pregledovanja
  niti dostopa do ustreznih informacij ponudnika storitve na kraju samem
  ;

| (e) | zunanje izvajanje CCP ne onemogoča uporabe potrebnih sistemov in kontrol za upravljanje tveganj, s katerim se sooči; |
| --- | --- |

(e)

zunanje izvajanje CCP ne onemogoča uporabe potrebnih sistemov in kontrol za upravljanje tveganj, s katerim se sooči;

| (ea) | ponudnik storitve izvaja zahteve o neprekinjenem poslovanju, ki so enakovredne tistim, ki bi jih izpolnjevala CCP v svojem domačem nadzornem okviru; |
| --- | --- |

(ea)

ponudnik storitve izvaja zahteve o neprekinjenem poslovanju, ki so enakovredne tistim, ki bi jih izpolnjevala CCP v svojem domačem nadzornem okviru;

| (f) | CCP ohrani potrebno strokovno znanje
  in sredstva
  za oceno kakovosti zagotovljenih storitev ter organizacijske in kapitalske ustreznosti ponudnika storitev, za učinkovit nadzor zunanje izvajanih funkcij in upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem, zato pa mora neprenehoma nadzorovati te funkcije in upravljati ta tveganja; |
| --- | --- |

(f)

CCP ohrani potrebno strokovno znanje
  in sredstva
  za oceno kakovosti zagotovljenih storitev ter organizacijske in kapitalske ustreznosti ponudnika storitev, za učinkovit nadzor zunanje izvajanih funkcij in upravljanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem, zato pa mora neprenehoma nadzorovati te funkcije in upravljati ta tveganja;

| (g) | CCP ima neposreden dostop do pomembnih informacij o funkcijah, oddanih v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(g)

CCP ima neposreden dostop do pomembnih informacij o funkcijah, oddanih v zunanje izvajanje;

| (h) | ponudnik storitev
  na zahtevo in brez poseganja v odgovornost CCP za spoštovanje zahtev te uredbe
  sodeluje s pristojnim organom v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(h)

ponudnik storitev
  na zahtevo in brez poseganja v odgovornost CCP za spoštovanje zahtev te uredbe
  sodeluje s pristojnim organom v zvezi z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje;

| (i) | ponudnik storitev ščiti vse zaupne informacije v zvezi s CCP in njenimi klirinškimi člani ali strankami.
  Če ima ponudnik storitev sedež v tretji državi, so tamkajšnji standardi varstva podatkov enakovredni kot tovrstni standardi, veljavni v Uniji. |
| --- | --- |

(i)

ponudnik storitev ščiti vse zaupne informacije v zvezi s CCP in njenimi klirinškimi člani ali strankami.
  Če ima ponudnik storitev sedež v tretji državi, so tamkajšnji standardi varstva podatkov enakovredni kot tovrstni standardi, veljavni v Uniji.

| (ia) | za ponudnika storitve v njegovi državi velja enakovreden pravni režim kot za CCP v smislu neprekinjenega poslovanja in varstva podatkov; |
| --- | --- |

(ia)

za ponudnika storitve v njegovi državi velja enakovreden pravni režim kot za CCP v smislu neprekinjenega poslovanja in varstva podatkov;

| (ib) | dejavnosti, povezane z upravljanjem tveganja, se ne izvajajo zunanje. |
| --- | --- |

(ib)

dejavnosti, povezane z upravljanjem tveganja, se ne izvajajo zunanje.

2.   Pristojni organ od CCP zahteva, da jasno določi svoje pravice in obveznosti ter pravice in obveznosti ponudnika storitev v pisnem sporazumu.

3.   CCP pristojnemu organu na zahtevo predloži vse potrebne informacije, ki jih ta potrebuje za oceno upoštevanja zahtev te uredbe pri opravljanju dejavnosti, oddanih v zunanje izvajanje.

Poglavje 2

Pravila vodenja poslov

Člen 34

Splošne določbe

1.   Pri opravljanju storitev za klirinške člane ali, če je to ustrezno, njihove stranke CCP ravna pošteno in strokovno ter v največjo korist klirinških članov ali strank in po načelih dobrega upravljanja tveganja.

2.   CCP mora imeti
  dostopna,
  pregledna
  in pravična
  pravila glede
  hitrega
  obravnavanja pritožb.

Člen 35

Zahteve za sodelovanje

1.   CCP določi kategorije sprejemljivih klirinških članov in merila za sprejem. Navedena merila ne smejo biti diskriminatorna, morajo biti pregledna in objektivna ter tako zagotoviti pošten in odprt dostop do CCP ter da bodo imeli klirinški člani dovolj finančnih sredstev in operativnih zmogljivost, da bodo lahko izpolnjevali obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v CCP. Merila, ki omejujejo dostop, so dovoljena le, če je njihov namen obvladovanje tveganj CCP.
  Finančnim institucijam se ne sme na nekonkurenčen ali nerazumen način preprečevati, da postanejo klirinški člani.

2.   CCP zagotovi, da se merila iz odstavka 1 ves čas upoštevajo, in mora imeti pravočasen dostop do informacij, ki jih potrebuje za izdelavo ocene. CCP vsaj enkrat na leto temeljito preveri, ali njeni klirinški člani upoštevajo določbe tega člena.

3.   Klirinški člani, ki obdelujejo transakcije v imenu svojih strank, imajo na razpolago potrebna dodatna finančna sredstva in operativne zmogljivosti za izvajanje te dejavnosti.
  Pravila, ki jih ima CCP za klirinške člane, ji omogočijo, da zbere osnovne informacije za opredelitev, spremljanje in obvladovanje pomembnih koncentracij tveganja, povezanega z zagotavljanjem storitev strankam.
  Klirinški člani na zahtevo CCP obvestijo o merilih in ukrepih, ki jih sprejmejo, da svojim strankam omogočijo dostop do storitev CCP.
  Za nadzor in dolžnosti strank so odgovorni klirinški člani. Ta merila so nediskriminatorna.

4.   CCP sprejme objektivne in pregledne postopke za razrešitev in izstop klirinških članov, ki meril iz odstavka 1 ne izpolnjujejo več.

5.   CCP lahko zavrne dostop klirinškemu članu, ki izpolnjuje merila iz odstavka 1, le na podlagi pisne utemeljitve in celovite analize tveganja.

6.   CCP lahko klirinškim članom naloži posebne dodatne zahteve, kot na primer (vendar ne izključno) sodelovanje v dražbah za pozicijo klirinškega člana, ki ne izpolnjuje pogojev. Navedene dodatne zahteve morajo biti sorazmerne s tveganjem, ki ga prinese klirinški član, in ne smejo omejiti sodelovanja na določene kategorije klirinških članov.

Člen 36

Preglednost

1.   CCP javno razkrije cene in pristojbine, povezane s storitvami, ki jih ponuja. Cene in pristojbine razkrije za vsako ▐ storitev in funkcijo posebej, vključno s popusti in rabati ter pogoji upravičenosti do teh znižanj. Klirinškim članom in njihovim strankam omogoči ločen dostop do posameznih storitev.

2.   CCP razkrije klirinškim članom in strankam
  ekonomska
  tveganja, povezana s storitvami, ki jih ponuja.

3.   CCP
  svojim klirinškim članom in pristojnemu organu razkrije
  informacije o cenah, potrebne za izračun njene izpostavljenosti do klirinških članov ob koncu dneva
  .

CCP na zbirni osnovi javno razkrije
  količino obračunanih transakcij za vsak razred instrumentov
  , za katere je opravila kliring
  .

3a.
     
  CCP javno razkrije operativne in tehnične zahteve, povezane s komunikacijskimi protokoli za formate vsebine in sporočil, ki jih uporablja za komuniciranje s tretjimi strankami, vključno s tistimi iz člena 5.

3b.
     
  CCP javno razkrije vse kršitve meril iz člena 35(1) in (2), za katere so odgovorni klirinški člani, razen v primeru, ko pristojni organ po posvetovanju z organom ESMA meni, da bi takšno razkritje ogrozilo finančno stabilnost ali zaupanje v trg.

Člen 37

Ločevanje in prenosljivost

1.   CCP vodi evidence in račune, ki v vsakem trenutku in brez odlašanja omogočajo identifikacijo in ločevanje sredstev in pozicij enega klirinškega člana od sredstev in pozicij katerega koli drugega klirinškega člana ter od svojih sredstev.
  Če CCP premoženje in sredstva vloži pri tretji stranki, zagotovi, da so premoženje in sredstva klirinškega člana ločena od premoženja in sredstev v lasti CCP ali drugih klirinških članov ter od premoženja in sredstev v lasti te tretje stranke.

2.   
  Klirinški član
  pri
  ločenih
  računih s CCP loči pozicije
  klirinškega člana
  od pozicij svojih strank.

2a.
     
  Klirinški člani pri ločenih računih s CCP ločujejo pozicije posameznih strank (popolno ločevanje). Klirinški člani strankam omogočijo, da njihove pozicije evidentirajo na zbirnih računih s CCP, kar morajo te pisno zahtevati.

3.
     
  CCP in klirinški člani javno razkrijejo stopnje zaščite in stroške, povezane s posameznimi stopnjami ločevanja, ki jih zagotavljajo. V podrobnem opisu teh stopenj navedejo tudi njihove glavne pravne posledice, med drugim informacije o veljavni zakonodaji o nesolventnosti v zadevnih jurisdikcijah. CCP od klirinških članov zahteva, da o teh tveganjih in stroških obvestijo svoje stranke.

3a.
     
  CCP vodi evidence, ki v vsakem trenutku in brez odlašanja omogočajo, da identificira sredstva, nakazana na posamezne račune, ki so vodeni v skladu s tem členom.

3b.
     
  CCP svojo ureditev oblikuje tako, da lahko v primeru popolnega ločevanja omogoči prenos pozicij in zavarovanja strank člana, ki ne izpolnjuje obveznosti, na enega ali več drugih udeležencev.

4.   V primeru, da
  ima
  stranka
  popolno ločevanje
  , velja točka 6 dela 2 Priloge III k Direktivi 2006/48/ES.

5
  .
     
  Države članice zagotovijo, da njihova zakonodaja o nesolventnosti vključuje zadostna odstopanja, da bo CCP lahko izpolnila cilje in zahteve teh določb.

Zadevni odločilni dogodki zajemajo nesolventnost klirinškega člana in podobne dogodke ter neizpolnjevanje obveznosti.

Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek tehničnih standardov, ki te dogodke podrobneje opredeljujejo.

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 19]

Poglavje 3

Bonitetne zahteve

Člen 38

Upravljanje izpostavljenosti

CCP čim bolj sproti meri in ocenjuje svojo likvidnost in kreditno izpostavljenost do vsakega klirinškega člana in, kjer je to primerno, do druge CCP, s katero ima sklenjen inteoperabilni dogovor. CCP
  ugotavlja, spremlja in obvladuje morebitna tveganja, ki izhajajo iz kliringa transakcij klirinških članov v imenu strank, kolikor je to izvedljivo
  .
  CCP
  ima pravočasen in nediskriminatoren dostop do ustreznih virov za oblikovanje cen za učinkovito merjenje svoje izpostavljenosti.
  To se stori na podlagi razumnih stroškov in ob spoštovanju mednarodnih lastninskih pravic.

Člen 39

Zahteve po kritju

1.   CCP določi, terja in pobira kritja za omejitev svoje kreditne izpostavljenosti, ki izhaja iz njenih klirinških članov in, kjer je to primerno, iz CCP, s katerimi ima sklenjen dogovor o interoperabilnosti.
  Pristojne oblasti zagotovijo, da CCP spoštujejo minimalne standarde kritja, kot je določeno v odstavku 5. Ti minimalni standardi se določijo v skladu s stopnjo tveganja in se redno spreminjajo, da odražajo tržne razmere, zlasti v izrednih razmerah, ko se ocenjuje, da se bodo s tem ublažila sistemska tveganja.
  Takšna kritja zadostujejo za kritje morebitnih izpostavljenosti, ki se po ocenah CCP lahko pojavijo do unovčenja zadevnih pozicij. Kritja so dovolj velika, da se lahko z njimi pokrijejo izgube v najmanj 99 % sprememb izpostavljenosti v ustreznem časovnem obdobju, in zagotovijo, da ima CCP v celoti zavarovane svoje izpostavljenosti nasproti vsem svojim klirinškim članom in po potrebi nasproti CCP, s katerimi imajo sklenjen dogovor o interoperabilnosti, vsaj na dnevni osnovi.

Organ ESMA lahko v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 v izrednih razmerah prilagodi zahteve po kritju, da bi ublažil sistemska tveganja.

2.   CCP sprejme modele in parametre za določanje zahtev po kritju, ki zajemajo značilnosti tveganja produktov, pri katerih je bil opravljen kliring, in upoštevajo interval pobiranja kritja, likvidnost trga in možnost sprememb v času trajanja posla. Modele in parametre potrdi pristojni organ ob upoštevanju ▐ mnenja
  v skladu s členom
  15.

3.   CCP terja in pobira kritja čez dan, vsaj takrat, ko so kršeni vnaprej določeni pragi.

3a.
     
  CCP za posebne finančne instrumente terja in pobira ustrezna kritja za kritje pozicij v posameznih računih, vodenih v skladu s členom 37. CCP lahko kritje v zvezi s portfteljem finančnih instrumentov izračuna le, če je korelacija cen med finančnimi instrumenti iz portfelja visoka in stabilna.

▐

5.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA po posvetovanju z organom EBA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo ustrezni odstotek in časovno obdobje, kot je navedeno v odstavku 1, ki ju je treba upoštevati za različne razrede finančnih instrumentov
  in pogoje iz odstavka 3a
  .

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 19]

▐

Člen 40

Jamstveni sklad

1.   CCP
  za dodatno omejitev svoje kreditne izpostavljenosti do klirinških članov
  vzdržuje jamstveni sklad za kritje izgub, ki
  presegajo izgube, krite z zahtevanimi kritji iz člena 39, in ki
  izhajajo iz neplačil, vključno z začetkom postopka zaradi nesolvetnosti enega ali več klirinških članov.

2.   CCP določi najnižji znesek prispevkov v jamstveni sklad in merila za izračun prispevkov za posameznega klirinškega člana. Prispevki so sorazmerni z izpostavljenostjo posameznega klirinškega člana, da se s prispevki v jamstveni sklad CCP omogoči vsaj to, da lahko ta vzdrži neplačila
  dveh klirinških članov
  , do
  katerih
  ima največjo izpostavljenost.

2a.
     
  CCP pripravi scenarije takšnih skrajnih, vendar možnih tržnih pogojev. Ti scenariji vključujejo najbolj nestanovitna obdobja, ki so jih doživeli trgi, za katere CCP opravlja storitve, ter vrsto možnih scenarijev v prihodnosti. Upoštevajo nenadno prodajo finančnih sredstev in hitro zmanjšanje tržne likvidnosti. Velikost jamstvenega sklada zajema izračunana kritja v skladu s členom 39 za pozicije, ki izhajajo iz predvidenih scenarijev.

CCP pri izračunu kreditne izpostavljenosti do svojih klirinških članov upošteva:

| (a) | izpostavljenost vsakega posameznega klirinškega člana, zabeleženo v posameznih računih, vodenih v skladu s členom 37, in |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenost vsakega posameznega klirinškega člana, zabeleženo v posameznih računih, vodenih v skladu s členom 37, in

| (b) | ali je mogoče dobiček od lastniških pozicij uporabiti za kritje izgub na pozicijah strank. |
| --- | --- |

(b)

ali je mogoče dobiček od lastniških pozicij uporabiti za kritje izgub na pozicijah strank.

3.   CCP lahko ustanovi več jamstvenih skladov za različne razrede instrumentov, pri katerih izvaja kliring.

3a.
     
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA v tesnem sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank in po posvetovanju z organom EBA oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi podrobno opredeli jamstvene sklade iz odstavkov 1 in 3.

Organ ESMA v tesnem sodelovanju z odborom ESCB in po posvetovanju z organom EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

  [Sprememba 19]

Člen 41

Druge kontrole tveganja

1.   Poleg kapitala, zahtevanega v členu 12, CCP zagotovi, da ima dovolj razpoložljivih finančnih sredstev za kritje morebitnih izgub, ki presegajo izgube, ki se krijejo z zahtevanimi kritji in iz jamstvenega sklada. Ta sredstva lahko vključujejo katere koli druge klirinške sklade, ki jih zagotovijo klirinški člani ali druge stranke, dogovore o delitvi izgube, ureditev zavarovanja, lastna sredstva CCP, jamstva nadrejenega podjetja ali podobna kritja. Ta sredstva so CCP prosto na voljo in se ne smejo uporabiti za kritje izgub iz poslovanja.

2.   ▐ Jamstveni sklad iz člena 40 in druga finančna sredstva iz odstavka 1 morajo CCP kadar koli omogočiti, da
  prenesejo morebitne izgube v skrajnih, vendar možnih tržnih pogojih. CCP pripravi scenarije takšnih skrajnih, vendar možnih tržnih pogojev.

3.   
  CCP meri svoje morebitne likvidnostne potrebe ter ima vedno dostop do ustrezne likvidnosti za opravljanje svojih storitev in dejavnosti. V ta namen
  pridobi potrebne kreditne linije ali podobne možnosti za kritje svojih likvidnostnih potreb, če finančna sredstva, ki jih ima na voljo, niso takoj na razpolago. Posamezen klirinški član, nadrejeno ali podrejeno podjetje klirinškega člana ne sme zagotavljati več kot 25 % kreditnih linij, ki jih potrebuje CCP.

4.   CCP lahko od klirinških članov, ki niso v zaostanku z izpolnjevanjem obveznosti, zahteva zagotovitev dodatnih sredstev v primeru neplačila drugega klirinškega člana. Klirinški člani CCP imajo omejene izpostavljenosti do CCP.

5.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA po posvetovanju z organom EBA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo skrajne razmere iz odstavka 2, ki jih mora CCP vzdržati.

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA Komisiji do 30. junija 2012 predloži osnutek teh regulativnih tehničnih standardov.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 42

Kaskadni pristop k neplačilom

1.   CCP za pokritje izgub uporabi kritja, nakazana s strani klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, preden uporabi druga finančna sredstva.

2.   Kadar kritja, nakazana s strani klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, ne zadostujejo za pokritje izgub, ki bremenijo CCP, ta za pokritje teh izgub uporabi v jamstveni sklad vplačani prispevek člana, ki je v zaostanku s plačili.

3.   CCP uporabi prispevke iz jamstvenega sklada in druge prispevke klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili, šele potem, ko izčrpa prispevke članov, ki so v zaostanku s plačili, in ▐ lastna sredstva iz člena 41(1).

4.   CCP ne sme uporabiti kritij, nakazanih s strani klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili, za pokrivanje izgub, nastalih zaradi neplačila drugega klirinškega člana.

Člen 43

Zahteve glede zavarovanja s premoženjem

1.   CCP za kritje
  začetne in nadaljnje
  izpostavljenosti do svojih klirinških članov sprejme visoko likvidno zavarovanje
  , na primer denarna sredstva, zlato, državne in visoko kakovostne podjetniške obveznice,
  z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem.
  CCP lahko za nefinančne nasprotne stranke sprejmejo bančne garancije, pri čemer upoštevajo garancije z izpostavljenostjo do banke, ki je klirinški član.
  Za vrednosti sredstev uporablja ustrezne odbitke, ki odražajo možnost, da se njihova vrednost zmanjša v obdobju med zadnjim prevrednotenjem in časom verjetne likvidacije. Pri določanju sprejemljivega zavarovanja in ustreznih odbitkov CCP upošteva likvidnostno tveganje zaradi neizpolnjevanja obveznosti udeleženca na trgu in tveganje koncentracije pri določenih sredstvih.
  Ti minimalni standardi se določijo v skladu s stopnjo tveganja in se redno spreminjajo, da odražajo tržne razmere, zlasti v izrednih razmerah, ko se ocenjuje, da se bodo s tem ublažilo sistemsko tveganje.

2.   CCP lahko, kadar je to primerno in dovolj preudarno, kot zavarovanje za pokritje zahtev po kritju sprejme osnovno finančno sredstvo izvedenega finančnega instrumenta ali finančni instrument, iz katerega izhaja izpostavljenost CCP.

3.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA po posvetovanju z organoma EBA in ESRB oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo vrsto zavarovanja, ki se lahko šteje za visoko likvidno, in odbitke iz odstavka 1.

Organ ESMA po posvetovanju z organoma EBA in ESCB osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 44

Naložbena politika

1.   CCP svoja finančna sredstva vlaga samo v visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim in kreditnim tveganjem
  , na primer v rezerve pri centralni banki EU
  . Naložbe so takšne, da jih je mogoče hitro likvidirati z minimalnim negativnim cenovnim učinkom.

1a.
     
  Kapital, dobiček in rezerve CCP, ki se ne vlagajo v skladu z odstavkom 1, se ne upoštevajo za namene člena 12(2).

2.   Finančni instrumenti, uporabljeni kot kritja, se deponirajo pri upravljavcih sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ki CCP zagotavljajo nediskriminatoren dostop in popolno zaščito teh instrumentov. CCP ima na zahtevo takojšen dostop do finančnih instrumentov.
  CCP imajo močan nadzor nad ponovnim zajamčenjem zavarovanja klirinških članov, kar pregleda organ ESMA.

3.   CCP svojega kapitala ali zneskov, ki izhajajo iz zahtev, navedenih v členih 39, 40 in 41, ne vlaga v svoje vrednostne papirje ali vrednostne papirje svojega nadrejenega ali podrejenega podjetja.

4.   CCP pri svojih naložbenih odločitvah upošteva svojo celotno izpostavljenost iz naslova kreditnega tveganja do posameznih dolžnikov in zagotovi, da njena celotna izpostavljenost do posameznega dolžnika ostaja v sprejemljivih mejah koncentracije.

5.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA po posvetovanju z organom EBA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo visoko likvidne finančne instrumente iz odstavka 1 in omejitve koncentracije iz odstavka 4.

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 45

Postopki v primeru neplačil

1.   CCP ima vzpostavljene
  podrobne
  postopke za primer, ko klirinški član ne izpolnjuje zahtev iz člena 35 v roku in v skladu s postopki, ki jih je določila CCP. CCP
  podrobno
  opredeli postopke, ki jih je treba uporabiti, če ne ugotovi plačilne nesposobnosti klirinškega člana.
  Ti postopki se pregledujejo vsako leto.

2.   CCP takoj sprejme ukrepe za omejitev izgub in likvidnostnih pritiskov, ki so posledica neizpolnjevanja obveznosti, in zagotovi, da zaprtje katere koli pozicije klirinškega člana ne povzroči motenj v njenem delovanju ali ne izpostavi klirinških članov, ki niso v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, izgubam, ki jih ti ne morejo predvideti ali nadzorovati.

3.   CCP nemudoma obvesti pristojni organ. Ta pristojni organ nemudoma obvesti organ, odgovoren za nadzor klirinškega člana, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, če CCP meni, da klirinški član ne bo mogel izpolniti svojih prihodnjih obveznosti, in ko CCP namerava prijaviti njegovo neizpolnjevanje obveznosti.

4.   CCP zagotovi, da so njeni postopki v primeru neplačil izvršljivi. Sprejeti mora vse primerne ukrepe, da si zagotovi zakonska pooblastila za likvidacijo lastniških pozicij klirinškega člana, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, in za prenos ali likvidacijo pozicij stranke klirinškega člana, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti.

Člen 46

Pregled modelov, testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj

1.   CCP redno pregleduje sprejete modele in parametre za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih mehanizmov za obvladovanje tveganja. Modele izpostavlja strogemu in pogostemu testiranju v izjemnih situacijah, da oceni njihovo odpornost na izjemne, vendar verjetne tržne razmere, in izvaja testiranje za nazaj, da oceni zanesljivost sprejete metodologije. CCP o rezultatih opravljenih testov obvesti pristojni organ in preden sprejme kakršne koli spremembe modelov in parametrov, pridobi njegovo potrditev.

2.   CCP redno testira ključne vidike svojih postopkov v primeru neplačil in sprejme vse primerne ukrepe, da postopke razumejo vsi klirinški člani in da ima vzpostavljene vse ustrezne mehanizme za odziv v primeru neplačila.

2a
     
  Organ ESMA evropskim nadzornim organom zagotovi informacije o rezultatih testiranja izjemnih situacij iz odstavka 1, da bi lahko ocenili izpostavljenost finančnih podjetij neizpolnjevanju obveznosti CCP.

3.   CCP javno razkrije ključne informacije o modelu upravljanja tveganja in predpostavke, sprejete za izvajanje testiranj v izjemnih situacijah iz odstavka 1
  , ter rezultate testiranja izjemnih situacij, razen v primeru, ko pristojni organ po posvetovanju z organom ESMA meni, da bi takšno razkritje ogrozilo finančno stabilnost
  .

4.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo naslednje:

| (a) | vrsto testov, ki jih je treba izvesti za različne razrede finančnih instrumentov in portfeljev; |
| --- | --- |

(a)

vrsto testov, ki jih je treba izvesti za različne razrede finančnih instrumentov in portfeljev;

| (b) | vključenost klirinških članov ali drugih strank v testiranje; |
| --- | --- |

(b)

vključenost klirinških članov ali drugih strank v testiranje;

| (c) | pogostnost testiranj; |
| --- | --- |

(c)

pogostnost testiranj;

| (d) | časovna obdobja testiranj; |
| --- | --- |

(d)

časovna obdobja testiranj;

| (e) | ključne informacije iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(e)

ključne informacije iz odstavka 3.

Organ ESMA po posvetovanju z organom EBA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 47

Poravnava

1.   CCP za poravnavo svojih transakcij uporabi denar centralne banke, kadar je to
  smotrno in
  mogoče. Kadar denar centralne banke ni
  uporabljen
  , se sprejmejo ukrepi za strogo omejitev ▐ tveganja
  denarne poravnave
  .

2.   CCP jasno navede svoje obveznosti v zvezi z izročitvijo finančnih instrumentov, vključno s tem, ali mora finančni instrument izročiti ali sprejeti oziroma ali udeležencem povrne izgube, ki nastanejo pri dobavi.

3.   Kadar mora CCP izročiti ali sprejeti finančne instrumente, z uporabo mehanizmov dostave proti plačilu v največji možni meri odpravi glavno tveganje.

Člen 48

Dogovori o interoperabilnosti

1.   CCP lahko sklene dogovor o interoperabilnosti z drugo CCP, kadar so izpolnjene zahteve iz členov 49 in 50.

1a
     
  Da CCP ne bi izpostavili dodatnim tveganjem, se dogovori o interoperabilnosti omejijo na prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, kot so opredeljeni v točkah 18(a) in (b) ter točki 19 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene te uredbe. Vendar organ ESMA do 30. septembra 2014 Komisiji predloži poročilo o tem, ali bi bilo primerno razširiti področje uporabe na druge finančne instrumente.

2.   Pri sklepanju dogovora o interoperabilnosti z drugo CCP za namen zagotavljanja storitev za določeno mesto trgovanja ima CCP nediskriminatoren dostop do podatkov, ki jih potrebuje za opravljanje svojih funkcij s tega mesta trgovanja, in do ustreznega sistema poravnave.

3.   Sklepanje dogovora o interoperabilnosti ali dostopanje do vira podatkov ali sistema poravnave iz odstavkov 1 in 2 je lahko posredno ali neposredno omejeno samo za namen nadzora tveganja, ki izhaja iz tega dogovora ali dostopa.

Člen 48a

Dostop CCP do podatkov o trgovanju

1.
     
  CCP ima pravico do nediskriminatornega dostopa do podatkov vsakega mesta trgovanja in dostopa do vira podatkov vseh ustreznih sistemov poravnave, ki jih potrebuje za izvajanje svojih dolžnosti.

2.
     
  Za namene poročil Komisiji in Evropskemu parlamentu iz člena 68 organ ESMA spremlja dostop do CCP in učinek na konkurenčnost nekaterih praks, vključno z uporabo ekskluzivnih licenc.

Člen 49

Upravljanje tveganja

1.   CCP, ki sklenejo dogovor o interoperabilnosti:

| (a) | vzpostavijo ustrezne politike, postopke in sisteme za učinkovito ugotavljanje, spremljanje in upravljanje dodatnih tveganj, ki izhajajo iz dogovora, da lahko pravočasno izpolnijo svoje obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo ustrezne politike, postopke in sisteme za učinkovito ugotavljanje, spremljanje in upravljanje dodatnih tveganj, ki izhajajo iz dogovora, da lahko pravočasno izpolnijo svoje obveznosti;

| (b) | se sporazumejo glede svojih pravic in obveznosti, vključno z veljavno zakonodajo, ki ureja njihove odnose; |
| --- | --- |

(b)

se sporazumejo glede svojih pravic in obveznosti, vključno z veljavno zakonodajo, ki ureja njihove odnose;

| (c) | ugotavljajo, spremljajo in učinkovito upravljajo kreditna in likvidnostna tveganja, tako da neizpolnjevanje obveznosti klirinškega člana ene CCP ne vpliva na interoperabilno CCP; |
| --- | --- |

(c)

ugotavljajo, spremljajo in učinkovito upravljajo kreditna in likvidnostna tveganja, tako da neizpolnjevanje obveznosti klirinškega člana ene CCP ne vpliva na interoperabilno CCP;

| (d) | ugotavljajo, spremljajo in obravnavajo morebitne medsebojne odvisnosti in korelacije, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti ter lahko vplivajo na kreditna in likvidnostna tveganja, povezana s koncentracijami klirinških članov in združenimi finančnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(d)

ugotavljajo, spremljajo in obravnavajo morebitne medsebojne odvisnosti in korelacije, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti ter lahko vplivajo na kreditna in likvidnostna tveganja, povezana s koncentracijami klirinških članov in združenimi finančnimi sredstvi.

CCP za namene točke (b) uporabljajo enaka pravila o trenutku vstopa nalogov za prenos v njihove sisteme in trenutku nepreklicnosti, kot je določeno v Direktivi 98/26/ES, kjer je to ustrezno.

Za namene točke (c) prvega pododstavka se v pogojih dogovora opredeli postopek za upravljanje posledic neizpolnjevanja obveznosti, kadar ena od CCP, s katero je sklenjen dogovor o interoperabilnosti, ne izpolni svojih obveznosti.

Za namene točke (d) prvega pododstavka imajo CCP močan nadzor nad ponovnim zajamčenjem zavarovanja klirinških članov v okviru dogovora, če to dovoljujejo njihovi pristojni organi. Dogovor navaja, kako se obravnavajo ta tveganja ob upoštevanju zadostnega kritja in potrebe po omejitvi negativnih vplivov.

2.   Kadar se modeli upravljanja tveganja, ki jih CCP uporabljajo za kritje svoje izpostavljenosti do svojih klirinških članov in svojih medsebojnih izpostavljenosti, razlikujejo, CCP te razlike opredelijo, ocenijo tveganja, ki bi lahko iz tega izvirala, in sprejmejo ukrepe, vključno z zagotavljanjem dodatnih finančnih sredstev, ki omejijo njihov vpliv na dogovor o interoperabilnosti in njihove morebitne posledice v smislu tveganj negativnih vplivov, ter zagotovijo, da te razlike ne vplivajo na zmožnost posamezne CCP za obvladovanje posledic neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana.

Člen 49a

Zagotavljanje kritja med CCP

1.
     
  CCP ločuje zavarovanje, ki ga prejme od CCP, s katerimi je sklenila dogovor o interoperabilnosti.

2.
     
  Zavarovanje, prejeto v obliki denarnih sredstev, se hrani na ločenih računih.

3.
     
  Zavarovanje, prejeto v obliki finančnih instrumentov, se hrani na ločenih računih pri upravljavcih sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ki se obvestijo v skladu z Direktivo 98/26/ES.

4.
     
  Zavarovanje, ločeno po odstavkih 1, 2 in 3, je na razpolago prejemni CCP samo, če CCP, ki je zagotovila zavarovanje v okviru dogovora o interoperabilnosti, ne izpolnjuje obveznosti.

5.
     
  V primeru, da CCP, ki je prejela zavarovanje v okviru dogovora o interoperabilnosti, ne izpolnjuje obveznosti, se zavarovanje, ki se hrani ločeno v skladu z odstavki 1, 2 in 3, nemudoma vrne CCP, ki ga je zagotovila.

Člen 50

Odobritev dogovorov o interoperabilnosti

1.   Dogovor o interoperabilnosti morajo predhodno odobriti pristojni organi vključenih CCP. Uporablja se postopek iz člena 13.

2.   Pristojni organi odobrijo dogovor o interoperabilnosti le, če so
  sodelujoče CCP dobile dovoljenje za kliring po postopku iz člena 13 ter na podlagi tega dovoljenja stalno opravljajo svojo vlogo pri kliringu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v skladu z zahtevami o nadzoru v obdobju najmanj treh let, če so
  zahteve iz člena 49 izpolnjene, če tehnični pogoji za kliring transakcij v skladu s pogoji dogovora omogočajo nemoteno in pravilno delovanje finančnih trgov in če dogovor ne zmanjša učinkovitosti nadzora.

3.   Kadar pristojni organ meni, da zahteve iz odstavka 2 niso izpolnjene, drugim pristojnim organom in zadevnim CCP posreduje pisno razlago s tveganji povezanih pomislekov. Obvesti tudi organ ESMA, ki izda mnenje o dejanski veljavnosti s tveganjem povezanih pomislekov kot razlogih za zavrnitev dogovora o interoperabilnosti. Mnenje organa ESMA se da na voljo vsem zadevnim CCP. Kadar se ocena organa ESMA razlikuje od ocene zadevnega pristojnega organa, slednji ob upoštevanju mnenja organa ESMA ponovno preuči svoje stališče.

4.   Organ ESMA do 30. junija 2012 izda smernice ali priporočila za vzpostavitev doslednega, učinkovitega in uspešnega ocenjevanja dogovorov o interoperabilnosti v skladu s postopkom, določenim v členu 8 Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  .

Naslov VI

Registracija in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov

Poglavje 1

Pogoji in postopki za registracijo repozitorija sklenjenih poslov

Člen 51

Registracija repozitorija sklenjenih poslov

1.   Repozitorij sklenjenih poslov se registrira pri organu ESMA za namene člena 6.

2.   Da se lahko registrira po tem členu, mora biti repozitorij sklenjenih poslov pravna oseba s sedežem v Uniji in izpolnjevati zahteve iz naslova VII.

3.   Registracija repozitorija sklenjenih poslov velja za celotno ozemlje Unije.

4.   Registrirani repozitorij sklenjenih poslov ves čas izpolnjuje začetne pogoje za registracijo. Repozitorij sklenjenih poslov brez nepotrebnega odlašanja organu ESMA sporoči vse pomembne spremembe pogojev za registracijo.

Člen 52

Vloga za registracijo

1.   Repozitorij sklenjenih poslov predloži svojo vlogo za registracijo organu ESMA.

2.   Organ ESMA v desetih delovnih dneh od prejema vloge oceni, ali je ta popolna.

Če vloga ni popolna, organ ESMA določi rok, v katerem mora repozitorij sklenjenih poslov predložiti dodatne informacije.

Ko organ ESMA oceni, da je vloga popolna, o tem ustrezno uradno obvesti repozitorij sklenjenih poslov.

3.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti v zvezi z vlogo za registracijo pri organu ESMA iz odstavka 1.

Organ ESMA osnutek teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

4.   Za zagotovitev enotne uporabe odstavka 1
  organ ESMA pripravi osnutek
  izvedbenih
  tehničnih
  standardov, ki določajo obliko vloge za registracijo pri
  njem
  .

Organ ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2012.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s
  členom 15
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  .

▐

Člen 53

Preučitev vloge

1.   Organ ESMA v 40 delovnih dneh od uradnega obvestila iz tretjega pododstavka člena 52(2) preuči vlogo za registracijo na podlagi skladnosti repozitorija sklenjenih poslov z zahtevami iz členov 64 do 67 in sprejme izčrpno obrazloženo odločitev o registraciji ali zavrnitvi registracije.

2.   Odločitev, ki jo organ ESMA izda v skladu s členom 1, začne veljati peti delovni dan po sprejetju.

Člen 54

Uradno obvestilo o odločitvi

1.   Ko organ ESMA sprejme odločitev o registraciji, zavrnitvi registracije ali razveljavitvi registracije, o tem v petih delovnih dneh obvesti repozitorij sklenjenih poslov z izčrpno obrazložitvijo odločitve.

2.   Organ ESMA vse odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 1, sporoči Komisiji.

3.   Organ ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam repozitorijev sklenjenih poslov, registriranih v skladu s to uredbo. Ta seznam se posodobi v petih delovnih dneh po sprejetju odločitve iz odstavka 1.

Člen 55

Denarne kazni

1.   
  Organ
  ESMA lahko ▐ s sklepom repozitoriju sklenjenih poslov naloži denarno kazen, kadar ta namerno ali iz malomarnosti krši člen 63(1), člen 64, člen 65, člen 66 ter odstavka 1 in 2 člena 67 te uredbe.

2.   Naložene denarne kazni iz odstavka 1 so odvračilne in sorazmerne z naravo in resnostjo kršitve, trajanjem kršitve in ekonomsko močjo zadevnega repozitorija sklenjenih poslov. ▐

3.   Če si repozitorij sklenjenih poslov s kršitvijo posredno ali neposredno pridobi izmerljivo finančno korist, mora biti višina naložene denarne kazni ne glede na odstavek 2 najmanj enaka tej koristi.

4.   
  Da se zagotovi dosledno izvajanje tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki zadevajo:

| (a) | podrobna merila za določanje višine denarne kazni; |
| --- | --- |

(a)

podrobna merila za določanje višine denarne kazni;

| (b) | postopke za poizvedbe, povezane ukrepe in poročanje ter pravila postopkov za odločanje, vključno z določbami o pravicah do obrambe, dostopu do spisa, pravnem zastopstvu in zaupnosti, začasnimi določbami ter določanjem višine denarnih kazni in njenega pobiranja. |
| --- | --- |

(b)

postopke za poizvedbe, povezane ukrepe in poročanje ter pravila postopkov za odločanje, vključno z določbami o pravicah do obrambe, dostopu do spisa, pravnem zastopstvu in zaupnosti, začasnimi določbami ter določanjem višine denarnih kazni in njenega pobiranja.

Organ ESMA osnutek
  teh regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 6]

▐

Člen 56

Periodične denarne kazni

1.   
  Odbor nadzornikov
  organa ESMA ▐ s sklepom naloži periodične denarne kazni ▐, da bi:

| (a) | repozitorij sklenjenih poslov odpravil
  kršitev; |
| --- | --- |

(a)

repozitorij sklenjenih poslov odpravil
  kršitev;

| (b) | osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke predložile popolne
  in
  točne zahtevane podatke
  ; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke predložile popolne
  in
  točne zahtevane podatke
  ;

| (c) | osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke privolile
  v preiskavo in zlasti
  predložile popolne evidence
  ,
  podatke
  ,
  postopke
  ali
  drug potreben material
  ter
  dopolnile
  in
  popravile druge informacije
  ,
  predložene
  v okviru preiskave ▐; |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke privolile
  v preiskavo in zlasti
  predložile popolne evidence
  ,
  podatke
  ,
  postopke
  ali
  drug potreben material
  ter
  dopolnile
  in
  popravile druge informacije
  ,
  predložene
  v okviru preiskave ▐;

| (d) | osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke privolile
  v inšpekcijski pregled na kraju samem ▐. |
| --- | --- |

(d)

osebe, ki sodelujejo v repozitorijih sklenjenih poslov, ali z njimi povezane tretje stranke privolile
  v inšpekcijski pregled na kraju samem ▐.

2.   
  Periodične
  denarne kazni, kot so določene, morajo biti učinkovite in sorazmerne. Periodična denarna kazen se naloži za vsak dan zamude. ▐

2a.
     
  Ne glede na odstavek 2 periodična denarna kazen znaša 3 % povprečnega dnevnega prometa v predhodnem poslovnem letu. Znesek se izračuna od datuma, določenega v sklepu, s katerim se naloži periodična denarna kazen.

2b.
     
  Periodične denarne kazni se naložijo za obdobje največ šestih mesecev po uradnem obvestilu o odločitvi organa ESMA. Po koncu tega šestmesečnega obdobja organ ESMA pretehta ukrepe.

  [Sprememba 7]

Člen 57

Zaslišanje zadevnih oseb

1.   Pred sprejetjem sklepa o naložitvi denarne kazni ali periodične denarne kazni, kot je določeno v členih 55 in 56, da
  organ ESMA
  zadevnim osebam možnost obrazložitve zadev, ki jim Komisija ugovarja.

Sklepi
  organa ESMA
  temeljijo samo na ugovorih, na katere so osebe imele možnost podati pojasnila.

2.   Pravica zadevnih oseb do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje.

Tem osebam je zagotovljena pravica do vpogleda v spis
  organa ESMA
  ob upoštevanju pravnega interesa drugih oseb za varstvo poslovnih skrivnosti. Pravica dostopa do spisa ne velja za zaupne informacije in notranje dokumente
  organa ESMA
  . [Sprememba 8]

Člen 58

Skupne določbe za denarne kazni in periodične denarne kazni

1.   
  Organ ESMA
  javnosti razkrije vse denarne kazni in periodične denarne kazni, ki jih je naložila v skladu s členoma 55 in 56.

2.   Denarne kazni in periodične denarne kazni, naložene v skladu s členoma 55 in 56, so upravne narave.

2a.
     
  Če organ ESMA odloči, da ne bo naložil denarne kazni, o tem ustrezno obvesti Komisijo, pristojne organe držav članic, Evropski parlament in Svet ter navede razloge za svojo odločitev.

  [Sprememba 9 Rev]

Člen 59

Preverjanje s strani Sodišča

Sodišče Evropske unije ima neomejeno pristojnost za pregled sklepov, s katerimi je
  organ ESMA naložil
  plačilo denarne kazni ali periodične denarne kazni. Sodišče lahko naloženo denarno kazen ali periodično denarno kazen razveljavi, zniža ali zviša. [Sprememba 10]

Člen 60

Razveljavitev registracije

1.   Organ ESMA razveljavi registracijo repozitorija sklenjenih poslov v vseh naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se repozitorij sklenjenih poslov izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve; |
| --- | --- |

(a)

če se repozitorij sklenjenih poslov izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve;

| (b) | če je repozitorij sklenjenih poslov pridobil registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način; |
| --- | --- |

(b)

če je repozitorij sklenjenih poslov pridobil registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način;

| (c) | če repozitorij sklenjenih poslov ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bil registriran; |
| --- | --- |

(c)

če repozitorij sklenjenih poslov ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bil registriran;

| (d) | če je repozitorij sklenjenih poslov resno ali večkrat kršil določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

če je repozitorij sklenjenih poslov resno ali večkrat kršil določbe te uredbe.

2.   Če pristojni organ v državi članici, v kateri repozitorij sklenjenih poslov izvaja storitve in dejavnosti, meni, da je izpolnjen eden od pogojev iz odstavka 1, lahko od organa ESMA zahteva, da preveri, ali so pogoji za odvzem registracije izpolnjeni. Če se organ ESMA odloči, da ne bo razveljavil registracije zadevnega repozitorija sklenjenih poslov, mora odločitev v celoti utemeljiti.

2a.
     
  Organ ESMA sprejme vse ukrepe, potrebne za pravilno zamenjavo repozitorija sklenjenih poslov, ki mu je bila odvzeta registracija, vključno s prenosom podatkov v druge repozitorije sklenjenih poslov ter s preusmeritvijo toka poročanja vanje.

Člen 61

Nadzor repozitorijev sklenjenih poslov

1.   Organ ESMA nadzoruje uporabo členov 64 do 67.

2.   Za izvedbo nalog iz členov 51 do 60, 62 in 63 ima organ ESMA naslednje pristojnosti:

| (a) | dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihovo kopijo; |
| --- | --- |

(a)

dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihovo kopijo;

| (b) | od katere koli osebe zahteva informacije ter jo po potrebi prikliče in zasliši, da pridobi informacije; |
| --- | --- |

(b)

od katere koli osebe zahteva informacije ter jo po potrebi prikliče in zasliši, da pridobi informacije;

| (c) | opravlja inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; |
| --- | --- |

(c)

opravlja inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;

| (d) | zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu. |
| --- | --- |

(d)

zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu.

Poglavje 2

Odnosi s tretjimi državami

Člen 62

Mednarodni sporazumi

Kjer je to primerno, Komisija Svetu predloži predloge za pogajanja o mednarodnih sporazumih z eno ali več tretjimi državami glede medsebojnega dostopa do informacij o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter izmenjave informacij o teh pogodbah, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov s sedežem v tretjih državah, kadar so te informacije pomembne za opravljanje dolžnosti pristojnih organov v skladu s to uredbo.

Člen 63

Enakovrednost in priznavanje

1.   Repozitorij sklenjenih poslov s sedežem v tretji državi lahko svoje storitve in dejavnosti izvaja za subjekte s sedežem v Uniji za namene člena 6 le, če
  ima v Uniji samostojno poslovno enoto, ki jo
  je priznal organ ESMA.

2.   Organ ESMA prizna repozitorij sklenjenih poslov iz tretje države
  samo
  , če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | repozitorij sklenjenih poslov ima v tej tretji državi dovoljenje in je tam predmet učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

(a)

repozitorij sklenjenih poslov ima v tej tretji državi dovoljenje in je tam predmet učinkovitega nadzora;

| (b) | Komisija je sprejela sklep v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(b)

Komisija je sprejela sklep v skladu z odstavkom 3;

| (c) | Unija je sklenila mednarodni sporazum s to tretjo državo, kot je navedeno v členu 62; |
| --- | --- |

(c)

Unija je sklenila mednarodni sporazum s to tretjo državo, kot je navedeno v členu 62;

| (d) | v skladu z odstavkom 4 so bili sprejeti dogovori o sodelovanju, da se organom Unije zagotovi neposreden in stalen dostop do vseh potrebnih informacij. |
| --- | --- |

(d)

v skladu z odstavkom 4 so bili sprejeti dogovori o sodelovanju, da se organom Unije zagotovi neposreden in stalen dostop do vseh potrebnih informacij.

| (da) | za tretjo državo velja odločitev Komisije, v kateri je navedeno, da standardi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma izpolnjujejo zahteve projektne skupine za finančno ukrepanje ter imajo enak učinek kot zahteve iz Direktive 2005/60/ES; |
| --- | --- |

(da)

za tretjo državo velja odločitev Komisije, v kateri je navedeno, da standardi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma izpolnjujejo zahteve projektne skupine za finančno ukrepanje ter imajo enak učinek kot zahteve iz Direktive 2005/60/ES;

| (db) | tretja država je z matično državo članico CCP, ki imajo dovoljenje, podpisala sporazum, ki je popolnoma skladen s standardi iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij glede davčnih zadev, skupaj z morebitnimi večstranskimi davčnimi sporazumi; |
| --- | --- |

(db)

tretja država je z matično državo članico CCP, ki imajo dovoljenje, podpisala sporazum, ki je popolnoma skladen s standardi iz člena 26 vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij glede davčnih zadev, skupaj z morebitnimi večstranskimi davčnimi sporazumi;

| (dc) | ustrezni organi tretje države, ki je sklenila mednarodni sporazum z Unijo, kot je navedeno v členu 62, se strinjajo, da bodo repozitoriju sklenjenih poslov in organom EU poravnali vse stroške, ki nastanejo zaradi sodnega spora v zvezi z informacijami, ki jih je zagotovil repozitorij sklenjenih poslov; |
| --- | --- |

(dc)

ustrezni organi tretje države, ki je sklenila mednarodni sporazum z Unijo, kot je navedeno v členu 62, se strinjajo, da bodo repozitoriju sklenjenih poslov in organom EU poravnali vse stroške, ki nastanejo zaradi sodnega spora v zvezi z informacijami, ki jih je zagotovil repozitorij sklenjenih poslov;

| (dd) | tretja država uporablja vzajemne pogoje za dostop repozitorijev sklenjenih poslov iz EU, v tej državi pa je v uporabi tudi ureditev vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(dd)

tretja država uporablja vzajemne pogoje za dostop repozitorijev sklenjenih poslov iz EU, v tej državi pa je v uporabi tudi ureditev vzajemnega priznavanja.

3.   Komisija
  je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom -68, ki določa
  , da pravne in nadzorne ureditve v tretji državi zagotavljajo, da repozitoriji sklenjenih poslov, ki jim je bilo v tej tretji državi izdano dovoljenje ali so v njej registrirani, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz te uredbe, in da so ti repozitoriji sklenjenih poslov predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

4.   Organ ESMA sklene dogovore o sodelovanju z ustreznimi pristojnimi organi iz tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri se štejejo za enakovredne tej uredbi v skladu z odstavkom 3. Takšni dogovori zagotavljajo, da imajo organi Unije neposreden in stalen dostop do vseh informacij, potrebnih za opravljanje svojih nalog
  , ter neposreden dostop do repozitorijev sklenjenih poslov v pristojnosti tretjih držav
  . Ti dogovori določajo vsaj:

| (a) | mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA, drugimi organi Unije, ki izvajajo naloge v skladu s to uredbo,
  ter
  pristojnimi organi zadevnih tretjih držav
  in repozitoriji sklenjenih poslov zadevnih tretjih držav; ta mehanizem vključuje inšpekcijske preglede organa ESMA v repozitorijih sklenjenih poslov tretjih držav
  ; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA, drugimi organi Unije, ki izvajajo naloge v skladu s to uredbo,
  ter
  pristojnimi organi zadevnih tretjih držav
  in repozitoriji sklenjenih poslov zadevnih tretjih držav; ta mehanizem vključuje inšpekcijske preglede organa ESMA v repozitorijih sklenjenih poslov tretjih držav
  ;

| (b) | postopke v zvezi s usklajevanjem nadzorniških dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

postopke v zvezi s usklajevanjem nadzorniških dejavnosti.

Naslov VII

Zahteve za repozitorije sklenjenih poslov

Člen 64

Splošne zahteve

1.   Repozitorij sklenjenih poslov ima zanesljive ureditve upravljanja, ki vključujejo jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi in ustreznimi mehanizmi notranjega nadzora, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki, ki preprečujejo
  kakršno koli
  razkritje zaupnih informacij.

2.   Repozitorij sklenjenih poslov vzpostavi ustrezne politike in postopke, ki bodo dovolj učinkoviti za zagotovitev svoje skladnosti z vsemi določbami te uredbe ter njihovega izpolnjevanja s strani vodij in zaposlenih.

3.   Repozitorij sklenjenih poslov vzdržuje in vodi ustrezno organizacijsko strukturo za zagotovitev svojega neprekinjenega in pravilnega delovanja pri opravljanju svojih storitev in dejavnosti. V ta namen uporabi ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke.

4.   Višje vodstvo in člani upravnega odbora repozitorija sklenjenih poslov morajo imeti zadostne ugled in izkušnje, da lahko zagotovijo zanesljivo in preudarno upravljanje repozitorija sklenjenih poslov.

5.   Repozitorij sklenjenih poslov ima objektivne, nediskriminatorne in javno razkrite zahteve za dostop in udeležbo. Merila, ki omejujejo dostop, so dovoljena le, če je njihov namen nadzorovati tveganje za podatke, ki jih vsebuje repozitorij sklenjenih poslov.

6.   Repozitorij sklenjenih poslov javno razkrije cene in pristojbine, povezane s storitvami, ki jih ponuja. Cene in pristojbine se javno razkrijejo za vsako posamezno storitev in funkcijo posebej, vključno s popusti in rabati ter pogoji upravičenosti do teh znižanj. Repozitorij omogoča poročevalcem ločen dostop do specifičnih storitev. Cene in pristojbine, ki jih repozitorij sklenjenih poslov zaračuna,
  niso višje od stroškov, ki jih ima sam
  .

Člen 65

Operativna zanesljivost

1.   Repozitorij sklenjenih poslov ugotovi vire operativnega tveganja in jih zmanjša na najnižjo raven s pomočjo razvoja ustreznih sistemov, kontrol in postopkov. Taki sistemi morajo biti zanesljivi in varni ter imeti ustrezne zmogljivosti za obdelavo prejetih podatkov.

2.   Repozitorij sklenjenih poslov vzpostavi, izvaja in vzdržuje ustrezno politiko neprekinjenega poslovanja in načrt za vnovično vzpostavitev delovanja, katerih cilj je zagotoviti ohranjanje funkcij, pravočasno obnovitev delovanja in izpolnitev obveznosti repozitorija sklenjenih poslov. Takšen načrt mora zajemati vsaj vzpostavitev rezervnih zmogljivosti.

Člen 66

Varovanje in evidentiranje

1.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi zaupnost, celovitost in varstvo informacij, prejetih na podlagi člena 6.
  Brez soglasja obeh strank pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih se informacije ne smejo uporabljati za komercialne namene.

2.   Repozitorij sklenjenih poslov takoj evidentira informacije, prejete v skladu s členom 6, in jih hrani vsaj deset let po prenehanju ustreznih pogodb. Za dokumentiranje sprememb shranjenih podatkov uporabi pravočasne in učinkovite postopke evidentiranja.

3.   Repozitorij sklenjenih poslov izračuna pozicije po razredu izvedenih finančnih instrumentov in po poročevalcu na podlagi podrobnosti o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki so mu sporočene v skladu s členom 6.

4.   Repozitorij sklenjenih poslov pogodbenim strankam vedno dovoli dostop do podatkov o tej pogodbi in njihovo popravljanje.

5.   Repozitorij sklenjenih poslov sprejme vse potrebne ukrepe za preprečitev zlorabe informacij v svojih sistemih in preprečuje uporabo teh informacij za namene drugih poslovnih dejavnosti.

Zaupnih informacij, evidentiranih v enem repozitoriju sklenjenih poslov, nobena druga fizična ali pravna oseba, ki je nadrejeno ali podrejeno podjetje repozitorija sklenjenih poslov, ne uporablja v komercialne namene.

Člen 67

Preglednost in razpoložljivost podatkov

1.   Repozitorij sklenjenih poslov ▐ v zvezi s pogodbami, ki so mu bile sporočene,
  redno in na lahko dostopen način objavlja
  skupne pozicije po razredu izvedenih finančnih instrumentov
  , pri tem poročanju pa uporabi mednarodne standarde odprte industrije, kadar je to mogoče
  .

Repozitoriji sklenjenih poslov zagotovijo, da imajo vsi pristojni organi neposreden in brezpogojen dostop do vseh podatkov o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih potrebujejo pri izvajanju svojih nalog.

2.   Repozitorij sklenjenih poslov da na voljo potrebne informacije naslednjim subjektom
  pod pogojem, da je dostop do teh informacij nujno potreben za izpolnitev njihovih odgovornosti in mandatov
  :

| (a) | organu ESMA; |
| --- | --- |

(a)

organu ESMA;

| (aa) | ESCB; |
| --- | --- |

(aa)

ESCB;

| (b) | pristojnim organom, ki nadzorujejo podjetja, za katere velja obveznost poročanja v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

pristojnim organom, ki nadzorujejo podjetja, za katere velja obveznost poročanja v skladu s členom 6;

| (c) | pristojnemu organu, ki nadzoruje dostop CCP do repozitorija sklenjenih poslov; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu, ki nadzoruje dostop CCP do repozitorija sklenjenih poslov;

| (ca) | pristojnemu organu, ki nadzira izvedbena mesta pogodb, ki so mu bile sporočene; |
| --- | --- |

(ca)

pristojnemu organu, ki nadzira izvedbena mesta pogodb, ki so mu bile sporočene;

| (d) | ustreznim centralnim bankam odbora ESCB
  ; |
| --- | --- |

(d)

ustreznim centralnim bankam odbora ESCB
  ;

| (da) | javnosti v obliki povzetka vsak teden v smiselni obliki, da se neudeležencem ustrezno sporočijo konkretni podatki o obsegu, pozicijah, cenah in vrednosti, pa tudi trendi in tveganja ter druge pomembne informacije, ki povečujejo preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC. |
| --- | --- |

(da)

javnosti v obliki povzetka vsak teden v smiselni obliki, da se neudeležencem ustrezno sporočijo konkretni podatki o obsegu, pozicijah, cenah in vrednosti, pa tudi trendi in tveganja ter druge pomembne informacije, ki povečujejo preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC.

Organ ESMA je pooblaščen za določitev in pregled meril glede objave ter za odločitev, ali je bolje, da objavo izvedejo ustrezni nacionalni organi ali organi Unije.

3.   Organ ESMA deli informacije, potrebne za opravljanje nalog, z drugimi ustreznimi
  pristojnimi
  organi.

4.   
  Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti o informacijah iz odstavkov 1 in 2
  , pa tudi operativne standarde, potrebne za združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji ter po potrebi za zagotovitev dostopa do teh informacij organom iz odstavka 2
  .
  Namen osnutka regulativnih tehničnih standardov je zagotoviti, da iz informacij, objavljenih v skladu z odstavkom 1, ni mogoče prepoznati stranke nobene pogodbe.

Organ ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. junija 2012 predloži Komisiji.

Komisija je pooblaščena za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi od
  10
  do
  14
  Uredbe
  (EU) št. 1095/2010
  . [Sprememba 19]

▐

Člen 67a

Da bodo lahko repozitoriji sklenjenih poslov izpolnili svojo nalogo, morajo biti ustrezno organizirani, da bodo lahko organu ESMA ter ustreznim pristojnim organom dali neposreden in takojšen dostop do podatkov iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, kot je navedeno v členu 6.

Naslov VIII

Prehodne in končne določbe

Člen -68

Delegirani akti

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.
     
  Pristojnosti iz členov 23 in 63 se na Komisijo prenesejo za nedoločen čas.

3.
     
  Pred sprejetjem delegiranega akta si Komisija prizadeva za posvetovanje z organom ESMA.

4.
     
  Pooblastilo iz členov 23 in 63 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev o preklicu začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na kasnejši datum, ki je v njej naveden. Na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo, ne vpliva.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 23 ali členom 67, začne veljati samo, če niti Evropski parlament niti Svet ni izrazil nasprotovanja v obdobju treh mesecev od prejetja uradnega obvestila o njem ali če sta Evropski parlament in Svet pred pretekom tega obdobja obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 68

Poročila in pregled

1.   Komisija do 31. decembra 2013 pregleda institucionalne in nadzorne ureditve v skladu z naslovom III, zlasti vlogo in odgovornosti organa ESMA, ter poroča o njih. Komisija navedeno poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi.

Komisija v sodelovanju z organom ESMA in zadevnimi sektorskimi organi do istega datuma oceni sistemski pomen transakcij nefinančnih podjetij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC.

2.   Organ ESMA Komisiji predloži poročila o uporabi obveznosti kliringa iz naslova II in o
  morebitni prihodnji ureditvi
  interoperabilnosti ▐.

Ta poročila se posredujejo Komisiji najpozneje do 30. septembra 2014.

3.   Komisija v sodelovanju z državami članicami in organom ESMA ter po tem, ko zahteva oceno od ESCB, pripravi letno poročilo, v katerem oceni morebitno sistemsko tveganje in stroškovne posledice dogovorov o interoperabilnosti.

V poročilu se osredotoči vsaj na število in zapletenost takšnih dogovorov ter ustreznost sistemov in modelov za upravljanje tveganja. Komisija navedeno poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi.

ESCB Komisiji predloži svojo oceno o morebitnem sistemskem tveganju in stroškovnih posledicah dogovorov o interoperabilnosti.

3a.
     
  Komisija v sodelovanju z organom ESMA do ... (31) pripravi prvo splošno poročilo in prvo poročilo o specifičnih elementih izvajanja te uredbe.

Komisija v sodelovanju z organom ESMA zlasti oceni razvoj politik CCP o zavarovalnem kritju in zagotavljanju zahtev ter njihovo prilagoditev posebnim dejavnostim in profilom tveganja njihovih uporabnikov.

Člen 68a

Organ ESMA prejme ustrezna dodatna sredstva za učinkovito izvajanje regulativnih in nadzornih nalog, opredeljenih v tej uredbi.

Člen 69

Postopki odbora

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (32).
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (33).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5
  Uredbe (EU) št. 182/2011
  ob upoštevanju določb člena 8 Uredbe.

▐

Člen 70

Sprememba Direktive 98/26/ES

V členu 9(1)
  Direktive 98/26/ES
  se doda naslednji pododstavek:

"Če upravljavec sistema drugemu upravljavcu sistema v okviru interoperabilnega sistema zagotovi dodatno jamstvo, potem postopek zaradi nesolventnosti proti sprejemnemu upravljavcu sistema ne vpliva na pravice posredovalnega upravljavca sistema."

Člen 70a

Člen 70a

Vzdrževanje spletnega mesta organa ESMA

Vzdrževanje spletnega mesta organa ESMA

1.
     
  Organ ESMA vzdržuje spletno mesto, ki zagotavlja naslednje informacije:

1.

Organ ESMA vzdržuje spletno mesto, ki zagotavlja naslednje informacije:

| (a) | pogodbe, za katere velja obveznost kliringa iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pogodbe, za katere velja obveznost kliringa iz člena 4;

pogodbe, za katere velja obveznost kliringa iz člena 4;

| (b) | kazni, predpisane za kršitve členov od 3 do 8; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kazni, predpisane za kršitve členov od 3 do 8;

kazni, predpisane za kršitve členov od 3 do 8;

| (c) | CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji in so pravna oseba, ki ima sedež v Uniji, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje; |
| --- | --- |

(c)

(c)

CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji in so pravna oseba, ki ima sedež v Uniji, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje;

CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji in so pravna oseba, ki ima sedež v Uniji, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje;

| (d) | kazni, predpisane za kršitve iz naslovov IV in IV; |
| --- | --- |

(d)

(d)

kazni, predpisane za kršitve iz naslovov IV in IV;

kazni, predpisane za kršitve iz naslovov IV in IV;

| (e) | CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji, ustanovljene v tretji državi, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje; |
| --- | --- |

(e)

(e)

CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji, ustanovljene v tretji državi, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje;

CCP, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev ali dejavnosti v Uniji, ustanovljene v tretji državi, ter storitev in dejavnosti, za zagotavljanje ali izvajanje katerih imajo dovoljenje, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih pokriva njihovo dovoljenje;

| (f) | repozitoriji sklenjenih poslov, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev in dejavnosti v Uniji; |
| --- | --- |

(f)

(f)

repozitoriji sklenjenih poslov, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev in dejavnosti v Uniji;

repozitoriji sklenjenih poslov, ki imajo dovoljenje za ponujanje storitev in dejavnosti v Uniji;

| (g) | kazni in denarne kazni, ki so naložene v skladu s členoma 55 in 56; |
| --- | --- |

(g)

(g)

kazni in denarne kazni, ki so naložene v skladu s členoma 55 in 56;

kazni in denarne kazni, ki so naložene v skladu s členoma 55 in 56;

| (h) | javni register iz člena 4b. |
| --- | --- |

(h)

(h)

javni register iz člena 4b.

javni register iz člena 4b.

2.
     
  Za namene točk (b), (c) in (d) odstavka 1 pristojni organi držav članic vzdržujejo spletna mesta, ki so povezana s spletnim mestom organa ESMA.

2.

Za namene točk (b), (c) in (d) odstavka 1 pristojni organi držav članic vzdržujejo spletna mesta, ki so povezana s spletnim mestom organa ESMA.

3.
     
  Vsa spletna mesta iz tega člena so javno dostopna in so redno posodobljena ter zagotavljajo informacije v jasni obliki.

3.

Vsa spletna mesta iz tega člena so javno dostopna in so redno posodobljena ter zagotavljajo informacije v jasni obliki.

Člen 71

Člen 71

Prehodne določbe

Prehodne določbe

1.   CCP, ki je v svoji državi članici, v kateri ima sedež, dobila dovoljenje za opravljanje storitev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe,
  ali CCP iz tretje države, ki je dobila dovoljenje za opravljanje storitev v državi članici v skladu z nacionalnimi določbami te države,
  zaprosi za dovoljenje
  iz člena 10 ali priznanje iz člena 23
  za namene te uredbe najpozneje do
  ...

   (34).

ali CCP iz tretje države, ki je dobila dovoljenje za opravljanje storitev v državi članici v skladu z nacionalnimi določbami te države,

iz člena 10 ali priznanje iz člena 23

...

34

1a.
     
  Repozitorij sklenjenih poslov, ki pred začetkom veljavnosti te uredbe pridobi dovoljenje v svoji državi članici za zbiranje in hranjenje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih, ali repozitorij sklenjenih poslov s sedežem v tretji državi, ki lahko pred začetkom veljavnosti te uredbe zbira in hrani podatke o izvedenih finančnih instrumentih, izvršenih v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo te države članice, zaprosi za registracijo iz člena 51 ali priznanje iz člena 63 do ... (35).

1a.

Repozitorij sklenjenih poslov, ki pred začetkom veljavnosti te uredbe pridobi dovoljenje v svoji državi članici za zbiranje in hranjenje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih, ali repozitorij sklenjenih poslov s sedežem v tretji državi, ki lahko pred začetkom veljavnosti te uredbe zbira in hrani podatke o izvedenih finančnih instrumentih, izvršenih v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo te države članice, zaprosi za registracijo iz člena 51 ali priznanje iz člena 63 do ... (35

2.   O pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki so bile sklenjene pred datumom uporabe te uredbe, se poroča v repozitorij sklenjenih poslov v 120 dneh od datuma, ko je organ ESMA registriral repozitorij sklenjenih poslov za zadevno vrsto pogodbe.

2a.
     
  Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s plačilno sposobnostjo za naložbe iz pokojninske sheme iz Direktive 2003/41/ES ali sheme, ki so po pravu države članice priznane kot pokojninsko načrtovanje, so izključene iz obveznosti kliringa iz člena 3 za obdobje treh let po začetku veljavnosti te uredbe, če knjiženje likvidnega zavarovanja ne povzroči neupravičenega bremena za vlagatelje zaradi zahtev za pretvorbo premoženja. Če iz poročila, navedenega v členu 68, izhaja, da je za takšne nasprotne stranke to neupravičeno breme še naprej nesorazmerno, je Komisija pooblaščena, da odstopanje razširi in tako zagotovi rešitev preostalih vprašanj.

2a.

Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s plačilno sposobnostjo za naložbe iz pokojninske sheme iz Direktive 2003/41/ES ali sheme, ki so po pravu države članice priznane kot pokojninsko načrtovanje, so izključene iz obveznosti kliringa iz člena 3 za obdobje treh let po začetku veljavnosti te uredbe, če knjiženje likvidnega zavarovanja ne povzroči neupravičenega bremena za vlagatelje zaradi zahtev za pretvorbo premoženja. Če iz poročila, navedenega v členu 68, izhaja, da je za takšne nasprotne stranke to neupravičeno breme še naprej nesorazmerno, je Komisija pooblaščena, da odstopanje razširi in tako zagotovi rešitev preostalih vprašanj.

To odstopanje ne zadeva obveznosti poročanja iz člena 6 ali obveznosti glede tehnik za zmanjševanje tveganja iz člena 8(1b).

To odstopanje ne zadeva obveznosti poročanja iz člena 6 ali obveznosti glede tehnik za zmanjševanje tveganja iz člena 8(1b).

2b.
     
  Obveznosti nasprotnih strank iz členov 3, 6 in 8 začnejo veljati šest mesecev po objavi regulativnih tehničnih standardov in izvedbenih tehničnih standardov ter z njimi povezanih smernic, ki jih pripravi organ ESMA in sprejme Komisija.

2b.

Obveznosti nasprotnih strank iz členov 3, 6 in 8 začnejo veljati šest mesecev po objavi regulativnih tehničnih standardov in izvedbenih tehničnih standardov ter z njimi povezanih smernic, ki jih pripravi organ ESMA in sprejme Komisija.

Člen 71a

Člen 71a

Osebje in sredstva organa ESMA

Osebje in sredstva organa ESMA

Organ ESMA do 15. septembra 2011 oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz sprejetja njenih pooblastil in nalog v skladu s to uredbo, ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Organ ESMA do 15. septembra 2011 oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz sprejetja njenih pooblastil in nalog v skladu s to uredbo, ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Člen 72

Člen 72

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 44.

1

(2)  UL C 57, 23.2.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

3

(4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

4

(5)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

5

(6)  UL L 145, 30.4.2004, str 1.

6

(7)  

  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

7

UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

(8)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

8

UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(9)  

  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

9

UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(10)  

  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

10

UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

(11)  UL L 228, 16.8.1973, str. 3.

11

(12)  UL L 345, 19.12.2002, str. 1.

12

(13)  UL L 323, 9.12.2005, str. 1.

13

(14)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

14

(15)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

15

(16)  

  UL L 235, 23.9.2003, str. 10.

16

UL L 235, 23.9.2003, str. 10.

(17)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

17

(18)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/code/code_en.pdf.

18

(19)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

19

(20)  

  UL L 55, 28.02.2011, str. 13.

20

UL L 55, 28.02.2011, str. 13.

(21)  

  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

21

UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

(22)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1.

22

(23)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

23

(24)

24

| + | Številka, datum in naslov uredbe (KOM(2010)0726). |
| --- | --- |

+

+

Številka, datum in naslov uredbe (KOM(2010)0726).

(25)  
  UL L ...

25

UL L ...

(26)

26

| + | Številka uredbe (KOM(2010)0726). |
| --- | --- |

+

+

Številka uredbe (KOM(2010)0726).

(27)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

27

(28)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

28

(29)  UL L 375, 31.12.1985, str. 3.

29

(30)  UL L 228, 11.8.1992, str. 1.

30

(31)

31

| + | Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

+

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(32)  UL L 191, 13.7.2001, str. 45.

32

(33)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

33

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(34)

34

| + | Dve leti
  po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Dve leti
  po začetku veljavnosti te uredbe.

Dve leti

(35)

35

| ++ | Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

++

++

Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/296 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/296

---

Torek, 5. julij 2011Dopolnilni nadzor finančnih subjektov v finančnem konglomeratu ***I

P7_TA(2011)0311

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES in 2006/48/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (KOM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0433), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0433),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0203/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0203/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 28. januarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 28. januarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0097/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavo Sveta in izjavo Komisije, priloženi tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavo Sveta in izjavo Komisije, priloženi tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 62, 26.2.2011, str. 1.

---

Torek, 5. julij 2011P7_TC1-COD(2010)0232

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/89/EU.)

---

Torek, 5. julij 2011PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta

Zaradi posebnih okoliščin v finančnih storitvah in v evropski nadzorni strukturi so korelacijske tabele nujne.

Izjavljamo, da dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom o Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu, dosežen v trialogu 1. junija 2011, ne posega v izide medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Izjava Sveta

Izjavljamo, da v tem specifičnem primeru dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom o Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu, dosežen v trialogu 1. junija 2011, zaradi posebnosti dokumentacije ne posega ne v stališče Sveta ne v izide medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Izjava Komisije

Komisija pozdravlja izid pogajanj o tej zadevi.

Komisija poudarja, da je zavezana zagotavljati, da države članice pripravijo korelacijske tabele, ki povezujejo njihove ukrepe za prenos z direktivo EU, ter jih pošljejo Komisiji v okviru prenosa zakonodaje EU, kar koristi državljanom, boljši pripravi zakonodaje in večji preglednosti, ter pomagajo pri preučevanju skladnosti nacionalnih predpisov z določbami EU.

Komisija si bo še naprej prizadevala, da bi skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom našla ustrezno rešitev tega horizontalnega institucionalnega vprašanja.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/298 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/298

---

Torek, 5. julij 2011Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***I

P7_TA(2011)0312

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. julija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) (1)

2013/C 33 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0055/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Torek, 5. julij 2011UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pristojni organi v več državah članicah in Združenih državah Amerike so septembra 2008, ko je finančna kriza dosegla vrhunec, sprejeli nujne ukrepe za omejitev ali prepoved kratke prodaje nekaterih ali vseh vrednostnih papirjev. Ukrepali so zaradi pomisleka, da lahko v času znatne finančne negotovosti prodaja na kratko dodatno prispeva k padanju cen delnic, zlasti pri finančnih institucijah, kar bi lahko celo ogrozilo njihov obstoj in povzročilo sistemska tveganja. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice, niso bili usklajeni, saj v Uniji ni posebnega zakonodajnega okvira, ki bi urejal vprašanja prodaje na kratko. |
| --- | --- |

(1)

Pristojni organi v več državah članicah in Združenih državah Amerike so septembra 2008, ko je finančna kriza dosegla vrhunec, sprejeli nujne ukrepe za omejitev ali prepoved kratke prodaje nekaterih ali vseh vrednostnih papirjev. Ukrepali so zaradi pomisleka, da lahko v času znatne finančne negotovosti prodaja na kratko dodatno prispeva k padanju cen delnic, zlasti pri finančnih institucijah, kar bi lahko celo ogrozilo njihov obstoj in povzročilo sistemska tveganja. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice, niso bili usklajeni, saj v Uniji ni posebnega zakonodajnega okvira, ki bi urejal vprašanja prodaje na kratko.

| (2) | Da se zagotovi delovanje notranjega trga in izboljšajo pogoji njegovega delovanja, zlasti delovanje finančnih trgov, ter da se zagotovi visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev, je treba določiti skupen okvir za zahteve in pooblastila v zvezi s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja ter zagotoviti večjo usklajenost in doslednost med državami članicami, kadar je treba sprejemati ukrepe v izjemnih razmerah. Ker bodo države članice verjetno še naprej sprejemale različne ukrepe, je treba uskladiti okvir za prodajo na kratko in nekatere vidike zamenjav kreditnega tveganja, da se prepreči nastajanje ovir na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi delovanje notranjega trga in izboljšajo pogoji njegovega delovanja, zlasti delovanje finančnih trgov, ter da se zagotovi visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev, je treba določiti skupen okvir za zahteve in pooblastila v zvezi s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja ter zagotoviti večjo usklajenost in doslednost med državami članicami, kadar je treba sprejemati ukrepe v izjemnih razmerah. Ker bodo države članice verjetno še naprej sprejemale različne ukrepe, je treba uskladiti okvir za prodajo na kratko in nekatere vidike zamenjav kreditnega tveganja, da se prepreči nastajanje ovir na notranjem trgu.

| (3) | Primerno in potrebno je, da se določbe oblikujejo kot uredba, saj nekatere določbe zasebnim strankam nalagajo neposredne obveznosti v zvezi s priglasitvijo in razkritjem neto kratkih pozicij v nekaterih instrumentih ter nekriti prodaji na kratko. Uredba je potrebna tudi, da se Evropskemu nadzornemu organu (ESMA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (3), podelijo pooblastila za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni organi, ali za sprejemanje lastnih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Primerno in potrebno je, da se določbe oblikujejo kot uredba, saj nekatere določbe zasebnim strankam nalagajo neposredne obveznosti v zvezi s priglasitvijo in razkritjem neto kratkih pozicij v nekaterih instrumentih ter nekriti prodaji na kratko. Uredba je potrebna tudi, da se Evropskemu nadzornemu organu (ESMA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (3), podelijo pooblastila za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni organi, ali za sprejemanje lastnih ukrepov.

| (4) | Da se odpravi razdrobljenost, ker so države članice sprejemale različne ukrepe, ter da se omeji možnost, da bi pristojni organi sprejemali različne ukrepe, je pomembno, da se potencialna tveganja, ki izhajajo iz prodaje na kratko in zamenjav kreditnega tveganja, obravnavajo usklajeno. Določiti je treba zahteve, ki bi morale obravnavati ugotovljena tveganja,
  pri čemer je treba upoštevati razlike med državami članicami in morebitnim gospodarskim vplivom teh zahtev in preprečiti negativen vpliv
  na delovanje finančnih trgov
  , in sicer s povečanjem likvidnosti trga (ko prodajalec na kratko proda vrednostne papirje in jih kasneje spet kupi, da prodajo na kratko pokrije) in omogočenjem, da vlagatelji ustrezno ukrepajo, kadar menijo, da je vrednostni papir, ki se prodaja na kratko, precenjen, s čimer bodo pripomogli k učinkovitejšemu oblikovanju cen vrednostnih papirjev
  . |
| --- | --- |

(4)

Da se odpravi razdrobljenost, ker so države članice sprejemale različne ukrepe, ter da se omeji možnost, da bi pristojni organi sprejemali različne ukrepe, je pomembno, da se potencialna tveganja, ki izhajajo iz prodaje na kratko in zamenjav kreditnega tveganja, obravnavajo usklajeno. Določiti je treba zahteve, ki bi morale obravnavati ugotovljena tveganja,
  pri čemer je treba upoštevati razlike med državami članicami in morebitnim gospodarskim vplivom teh zahtev in preprečiti negativen vpliv
  na delovanje finančnih trgov
  , in sicer s povečanjem likvidnosti trga (ko prodajalec na kratko proda vrednostne papirje in jih kasneje spet kupi, da prodajo na kratko pokrije) in omogočenjem, da vlagatelji ustrezno ukrepajo, kadar menijo, da je vrednostni papir, ki se prodaja na kratko, precenjen, s čimer bodo pripomogli k učinkovitejšemu oblikovanju cen vrednostnih papirjev
  .

| (4a) | Blagovni trgi, zlasti kmetijski, ne spadajo v področje uporabe te uredbe. Ker se lahko tudi na teh trgih pojavijo nekatera tveganja, opredeljena v tej uredbi, in glede na navedbe iz sporočila Komisije o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin, mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2012 poročati o obstoječih tveganjih na teh trgih, pri čemer mora upoštevati njihove posebnosti, in pripraviti ustrezne predloge. Blago, povezano z energetskim sektorjem, bi moralo biti obravnavano v predlogu Komisije za uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga (KOM(2010)0726). |
| --- | --- |

(4a)

Blagovni trgi, zlasti kmetijski, ne spadajo v področje uporabe te uredbe. Ker se lahko tudi na teh trgih pojavijo nekatera tveganja, opredeljena v tej uredbi, in glede na navedbe iz sporočila Komisije o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin, mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2012 poročati o obstoječih tveganjih na teh trgih, pri čemer mora upoštevati njihove posebnosti, in pripraviti ustrezne predloge. Blago, povezano z energetskim sektorjem, bi moralo biti obravnavano v predlogu Komisije za uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga (KOM(2010)0726).

| (5) | Področje uporabe uredbe mora biti čim bolj široko, da se zagotovi preventivni okvir za izredne razmere. Okvir mora zajeti vse finančne instrumente, obenem pa zagotoviti sorazmeren odziv na tveganja, ki lahko nastanejo pri kratki prodaji različnih instrumentov. Zato bi morali biti pristojni organi in organ EMSA pooblaščeni, da sprejemajo obsežnejše ukrepe v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti od trajnih ukrepov, ki veljajo samo za posamezne vrste instrumentov, kadar nedvomno obstajajo tveganja, ki jih je treba obravnavati na ta način. |
| --- | --- |

(5)

Področje uporabe uredbe mora biti čim bolj široko, da se zagotovi preventivni okvir za izredne razmere. Okvir mora zajeti vse finančne instrumente, obenem pa zagotoviti sorazmeren odziv na tveganja, ki lahko nastanejo pri kratki prodaji različnih instrumentov. Zato bi morali biti pristojni organi in organ EMSA pooblaščeni, da sprejemajo obsežnejše ukrepe v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti od trajnih ukrepov, ki veljajo samo za posamezne vrste instrumentov, kadar nedvomno obstajajo tveganja, ki jih je treba obravnavati na ta način.

| (6) | Okrepljena preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami v posebnih finančnih instrumentih bo verjetno koristila tako regulativnim organom kot udeležencem na trgu. Za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, je treba uvesti dvostopenjski model, ki bo zagotavljal večjo preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami v delnicah na ustrezni ravni.
  Nad določenim pragom
  je treba pozicijo zasebno priglasiti zadevnim regulativnim organom, da se jim omogoči spremljanje in da lahko po potrebi preverijo, ali bi utegnila prodaja na kratko povzročiti sistemska tveganja oziroma ali bi utegnilo priti do zlorabe; pri višjem pragu je treba pozicije
  tudi anonimno, a
  javno razkriti trgu, da se drugim udeležencem na trgu zagotovijo koristne informacije o znatnih posameznih kratkih pozicijah v delnicah. |
| --- | --- |

(6)

Okrepljena preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami v posebnih finančnih instrumentih bo verjetno koristila tako regulativnim organom kot udeležencem na trgu. Za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, je treba uvesti dvostopenjski model, ki bo zagotavljal večjo preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami v delnicah na ustrezni ravni.
  Nad določenim pragom
  je treba pozicijo zasebno priglasiti zadevnim regulativnim organom, da se jim omogoči spremljanje in da lahko po potrebi preverijo, ali bi utegnila prodaja na kratko povzročiti sistemska tveganja oziroma ali bi utegnilo priti do zlorabe; pri višjem pragu je treba pozicije
  tudi anonimno, a
  javno razkriti trgu, da se drugim udeležencem na trgu zagotovijo koristne informacije o znatnih posameznih kratkih pozicijah v delnicah.

| (7) | Z razkritjem znatnih neto kratkih pozicij v državnih dolžniških instrumentih regulativnim organom bi ti dobili pomembne informacije, ki jim bodo v pomoč pri spremljanju, ali take pozicije dejansko ustvarjajo sistemska tveganja oziroma ali se uporabljajo za namene zlorabe. Zato je treba zahtevati priglasitev znatnih neto kratkih pozicij v državnih dolžniških instrumentih v Uniji regulativnim organom. Zahteva mora vključevati samo zasebno razkritje regulativnim organom, saj bi pri teh instrumentih objava informacij na trgu lahko negativno vplivala na trge državnih dolžniških instrumentov, na katerih je likvidnost že oslabljena. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Z razkritjem znatnih neto kratkih pozicij v državnih dolžniških instrumentih regulativnim organom bi ti dobili pomembne informacije, ki jim bodo v pomoč pri spremljanju, ali take pozicije dejansko ustvarjajo sistemska tveganja oziroma ali se uporabljajo za namene zlorabe. Zato je treba zahtevati priglasitev znatnih neto kratkih pozicij v državnih dolžniških instrumentih v Uniji regulativnim organom. Zahteva mora vključevati samo zasebno razkritje regulativnim organom, saj bi pri teh instrumentih objava informacij na trgu lahko negativno vplivala na trge državnih dolžniških instrumentov, na katerih je likvidnost že oslabljena. ▐

| (8) | Zahteve glede priglasitve za državne dolžniške instrumente morajo veljati za dolžniške instrumente, katerih izdajatelj so Unija in države članice, vključno z vsemi ministrstvi, centralnimi bankami, agencijami ali drugimi subjekti, ki izdajo dolžniške instrumente v imenu države članice, razen regionalnih ali poljavnih organov, ki izdajajo dolžniške instrumente. |
| --- | --- |

(8)

Zahteve glede priglasitve za državne dolžniške instrumente morajo veljati za dolžniške instrumente, katerih izdajatelj so Unija in države članice, vključno z vsemi ministrstvi, centralnimi bankami, agencijami ali drugimi subjekti, ki izdajo dolžniške instrumente v imenu države članice, razen regionalnih ali poljavnih organov, ki izdajajo dolžniške instrumente.

| (9) | Da se zagotovi celovita in učinkovita zahteva glede preglednosti, je pomembno, da se ne zajamejo samo kratke pozicije, ustvarjene s trgovanjem z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti na mestih trgovanja, temveč tudi kratke pozicije, ustvarjene s trgovanjem zunaj mest trgovanja, in ekonomske neto kratke pozicije, ustvarjene z izvedenimi finančnimi instrumenti
  , kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, z indeksom povezani instrumenti, finančne pogodbe na razlike in trgovanje s finančnimi razmiki v zvezi z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti
  . |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovi celovita in učinkovita zahteva glede preglednosti, je pomembno, da se ne zajamejo samo kratke pozicije, ustvarjene s trgovanjem z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti na mestih trgovanja, temveč tudi kratke pozicije, ustvarjene s trgovanjem zunaj mest trgovanja, in ekonomske neto kratke pozicije, ustvarjene z izvedenimi finančnimi instrumenti
  , kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, z indeksom povezani instrumenti, finančne pogodbe na razlike in trgovanje s finančnimi razmiki v zvezi z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti
  .

| (10) | Ureditev preglednosti bo regulativnim organom in trgu koristila, če bo zagotavljala popolne in točne informacije o pozicijah fizičnih ali pravnih oseb. Da bodo informacije o neto kratkih pozicijah fizičnih ali pravnih oseb v delnicah, državnih dolžniških instrumentih in zamenjavah kreditnega tveganja, ki se posredujejo regulativnim organom ali trgom, koristne, morajo zajemati podatke o dolgih in kratkih pozicijah. |
| --- | --- |

(10)

Ureditev preglednosti bo regulativnim organom in trgu koristila, če bo zagotavljala popolne in točne informacije o pozicijah fizičnih ali pravnih oseb. Da bodo informacije o neto kratkih pozicijah fizičnih ali pravnih oseb v delnicah, državnih dolžniških instrumentih in zamenjavah kreditnega tveganja, ki se posredujejo regulativnim organom ali trgom, koristne, morajo zajemati podatke o dolgih in kratkih pozicijah.

| (11) | Pri izračunu kratke ali dolge pozicije je treba upoštevati vse oblike ekonomskega interesa, ki ga ima fizična ali pravna oseba v zvezi z izdanim delniškim kapitalom družbe ali izdanimi državnimi dolžniškimi instrumenti države članice ali Unije. Zlasti je treba upoštevati interes, ki je neposredno ali posredno pridobljen z uporabo izvedenih finančnih instrumentov, kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, finančne pogodbe na razlike in trgovanje s finančnimi razmiki v zvezi z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti
  , ter indeksi, košarice in indeksni investicijski skladi
  . V primeru pozicij v državnih dolžniških instrumentih je treba upoštevati tudi zamenjave kreditnega tveganja v zvezi z izdajatelji državnih dolžniških instrumentov. |
| --- | --- |

(11)

Pri izračunu kratke ali dolge pozicije je treba upoštevati vse oblike ekonomskega interesa, ki ga ima fizična ali pravna oseba v zvezi z izdanim delniškim kapitalom družbe ali izdanimi državnimi dolžniškimi instrumenti države članice ali Unije. Zlasti je treba upoštevati interes, ki je neposredno ali posredno pridobljen z uporabo izvedenih finančnih instrumentov, kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, finančne pogodbe na razlike in trgovanje s finančnimi razmiki v zvezi z delnicami ali državnimi dolžniškimi instrumenti
  , ter indeksi, košarice in indeksni investicijski skladi
  . V primeru pozicij v državnih dolžniških instrumentih je treba upoštevati tudi zamenjave kreditnega tveganja v zvezi z izdajatelji državnih dolžniških instrumentov.

| (12) | Poleg ureditve preglednosti za
  poročanje o
  neto kratkih
  pozicijah
  v delnicah je treba uvesti zahtevo za označevanje naročil za prodajo, ki se izvedejo kot ▐
  prodaja
  na kratko
  , glede na njihovo stanja ob koncu dneva
  , saj bi zagotovila dodatne informacije o obsegu kratkih prodaj delnic ▐. Informacije o
  transakcijah prodaje
  na kratko mora
  investicijsko podjetje
  zbrati in
  posredovati pristojnemu organu
  vsaj dnevno, da bo to v pomoč ▐ pristojnim organom ▐ pri spremljanju ravni prodaje na kratko. |
| --- | --- |

(12)

Poleg ureditve preglednosti za
  poročanje o
  neto kratkih
  pozicijah
  v delnicah je treba uvesti zahtevo za označevanje naročil za prodajo, ki se izvedejo kot ▐
  prodaja
  na kratko
  , glede na njihovo stanja ob koncu dneva
  , saj bi zagotovila dodatne informacije o obsegu kratkih prodaj delnic ▐. Informacije o
  transakcijah prodaje
  na kratko mora
  investicijsko podjetje
  zbrati in
  posredovati pristojnemu organu
  vsaj dnevno, da bo to v pomoč ▐ pristojnim organom ▐ pri spremljanju ravni prodaje na kratko.

| (13) | Nakup instrumenta zamenjave kreditnega tveganja brez dolge pozicije v osnovnih državnih dolžniških instrumentih
  ali druge pozicije v sredstvih ali portfelju sredstev, katere vrednost bi ob zmanjšanju kreditne sposobnosti zadevne države najverjetneje padla,
  je lahko z ekonomskega vidika enak sprejetju kratke pozicije v osnovnem dolžniškem instrumentu. Zato je treba v izračun neto kratke pozicije v državnih dolžniških instrumentih vključiti zamenjave kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo izdajatelja državnih dolžniških instrumentov. Pozicijo v zamenjavi kreditnega tveganja je treba upoštevati za namene določanja, ali ima fizična ali pravna oseba znatno neto kratko pozicijo v državnih dolžniških instrumentih, ki jo je treba priglasiti pristojnemu organu ▐. |
| --- | --- |

(13)

Nakup instrumenta zamenjave kreditnega tveganja brez dolge pozicije v osnovnih državnih dolžniških instrumentih
  ali druge pozicije v sredstvih ali portfelju sredstev, katere vrednost bi ob zmanjšanju kreditne sposobnosti zadevne države najverjetneje padla,
  je lahko z ekonomskega vidika enak sprejetju kratke pozicije v osnovnem dolžniškem instrumentu. Zato je treba v izračun neto kratke pozicije v državnih dolžniških instrumentih vključiti zamenjave kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo izdajatelja državnih dolžniških instrumentov. Pozicijo v zamenjavi kreditnega tveganja je treba upoštevati za namene določanja, ali ima fizična ali pravna oseba znatno neto kratko pozicijo v državnih dolžniških instrumentih, ki jo je treba priglasiti pristojnemu organu ▐.

| (14) | Za zagotovitev stalnega spremljanja pozicij morajo obveznosti glede preglednosti vključevati tudi priglasitev ali razkritje, kadar sprememba v neto kratko poziciji povzroči prekoračitev nekaterih pragov ali padec podnje. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev stalnega spremljanja pozicij morajo obveznosti glede preglednosti vključevati tudi priglasitev ali razkritje, kadar sprememba v neto kratko poziciji povzroči prekoračitev nekaterih pragov ali padec podnje.

| (15) | Za učinkovitost zahtev glede preglednosti je pomembno, da veljajo ne glede na to, kje ima fizična ali pravna oseba, ki ima znatno neto kratko pozicijo v družbi, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, ali v državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije, prebivališče ali sedež, tudi če je to zunaj Unije. |
| --- | --- |

(15)

Za učinkovitost zahtev glede preglednosti je pomembno, da veljajo ne glede na to, kje ima fizična ali pravna oseba, ki ima znatno neto kratko pozicijo v družbi, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, ali v državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije, prebivališče ali sedež, tudi če je to zunaj Unije.

| (16) | Nekrita kratka prodaja delnic in državnih dolžniških instrumentov
  lahko poveča
  potencialno tveganje za nezmožnost poravnave, nestanovitnost
  in zlorabo trga
  . Primerno je, da se ta tveganja omejijo s sorazmernimi omejitvami nekrite prodaje na kratko
  , pri čemer
  je treba upoštevati
  , da ni sistemskega tveganja, če konec trgovalnega dne pride do dogovora o izposoji
  .
  Da se prepreči, da bi imel prodajalec korist od nezmožnosti poravnave konec trgovalnega dne, morajo biti kazi dovolj visoke. |
| --- | --- |

(16)

Nekrita kratka prodaja delnic in državnih dolžniških instrumentov
  lahko poveča
  potencialno tveganje za nezmožnost poravnave, nestanovitnost
  in zlorabo trga
  . Primerno je, da se ta tveganja omejijo s sorazmernimi omejitvami nekrite prodaje na kratko
  , pri čemer
  je treba upoštevati
  , da ni sistemskega tveganja, če konec trgovalnega dne pride do dogovora o izposoji
  .
  Da se prepreči, da bi imel prodajalec korist od nezmožnosti poravnave konec trgovalnega dne, morajo biti kazi dovolj visoke.

| (16a) | Čeprav je disciplina pri poravnavi pomembna sestavina dobro delujočih finančnih trgov, tehnične podrobnosti sistemov za tovrstno disciplino ne bi smele biti zajete v področju uporabe te uredbe in bi jih bilo treba opredeliti v ustreznem zakonodajnem predlogu Komisije o storitvah po trgovanju, pri čemer je treba upoštevati dosedanje delo Komisije in delovne skupine za uskladitev ciklov poravnave na tem področju. Komisija mora torej do konca leta 2011 oblikovati konkretne predloge, vzporedno s tem pa tudi predlog za oblikovanje usklajenega pravnega okvira za centralne registre vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(16a)

Čeprav je disciplina pri poravnavi pomembna sestavina dobro delujočih finančnih trgov, tehnične podrobnosti sistemov za tovrstno disciplino ne bi smele biti zajete v področju uporabe te uredbe in bi jih bilo treba opredeliti v ustreznem zakonodajnem predlogu Komisije o storitvah po trgovanju, pri čemer je treba upoštevati dosedanje delo Komisije in delovne skupine za uskladitev ciklov poravnave na tem področju. Komisija mora torej do konca leta 2011 oblikovati konkretne predloge, vzporedno s tem pa tudi predlog za oblikovanje usklajenega pravnega okvira za centralne registre vrednostnih papirjev.

| (16b) | Zamenjave državnega kreditnega tveganja bi morale temeljiti na načelu interesa, ki ga je mogoče zavarovati, obenem pa bi bilo treba priznati, da lahko poleg lastništva obveznic obstajajo še drugi interesi v zvezi z državo. |
| --- | --- |

(16b)

Zamenjave državnega kreditnega tveganja bi morale temeljiti na načelu interesa, ki ga je mogoče zavarovati, obenem pa bi bilo treba priznati, da lahko poleg lastništva obveznic obstajajo še drugi interesi v zvezi z državo.

| (17) | Ukrepi v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti in zamenjavami državnega kreditnega tveganja, vključno z ukrepi za večjo preglednost in omejitev nekrite prodaje na kratko, morajo določati zahteve, ki bodo sorazmerne ter s katerimi se bo hkrati preprečil negativni učinek na likvidnost trgov državnih obveznic in trgov začasnih prodaj državnih obveznic (trg repo). |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti in zamenjavami državnega kreditnega tveganja, vključno z ukrepi za večjo preglednost in omejitev nekrite prodaje na kratko, morajo določati zahteve, ki bodo sorazmerne ter s katerimi se bo hkrati preprečil negativni učinek na likvidnost trgov državnih obveznic in trgov začasnih prodaj državnih obveznic (trg repo).

| (18) | Delnice se vse bolj uvrščajo v trgovanje na različnih mestih trgovanja znotraj in zunaj Unije. Na mestih trgovanja v Uniji so v trgovanje uvrščene tudi delnice številnih velikih družb s sedežem zunaj Unije. Zaradi učinkovitosti je primerno, da se vrednostni papirji izvzamejo iz nekaterih zahtev po priglasitvi in razkritju, če je njihovo glavno mesto trgovanja zunaj Unije. |
| --- | --- |

(18)

Delnice se vse bolj uvrščajo v trgovanje na različnih mestih trgovanja znotraj in zunaj Unije. Na mestih trgovanja v Uniji so v trgovanje uvrščene tudi delnice številnih velikih družb s sedežem zunaj Unije. Zaradi učinkovitosti je primerno, da se vrednostni papirji izvzamejo iz nekaterih zahtev po priglasitvi in razkritju, če je njihovo glavno mesto trgovanja zunaj Unije.

| (19) | Dejavnosti vzdrževanja trga imajo ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti na trgih v Uniji, vzdrževalci trga pa morajo za opravljanje te naloge sprejemati kratke pozicije. Uvajanje zahtev za te dejavnosti bi lahko močno omejilo zmožnost trgov za zagotavljanje likvidnosti in zelo negativno vplivalo na učinkovitost trgov Unije. Poleg tega se od vzdrževalcev trga ne bi pričakovalo, da sprejemajo znatne kratke pozicije, razen za zelo kratka obdobja. Zato je primerno, da se fizične ali pravne osebe, ki so vključene v tovrstne dejavnosti, izvzamejo iz zahtev, ki bi utegnile zmanjšati njihovo zmožnost izvajanja take funkcije in bi torej škodovale trgom Unije. Da bodo zajeti tudi enaki subjekti iz tretjih držav, je treba uvesti postopek za presojo enakovrednosti trgov tretjih držav. Izjema mora veljati za različne vrste dejavnosti vzdrževanja trga, ne pa za trgovanje za lastni račun. Ustrezno je tudi, da se izvzamejo nekatere dejavnosti na primarnem trgu, na primer dejavnosti, povezane z državnimi dolžniškimi instrumenti in stabilizacijskimi shemami, saj so to pomembne dejavnosti, ki podpirajo učinkovito delovanje trgov. Pristojne organe je treba obvestiti o uporabi izjem in morajo biti pooblaščeni, da fizični ali pravni osebi prepovedo uporabo izjeme, če ne izpolnjuje meril za to. Pristojni organi morajo imeti tudi možnost, da od fizične ali pravne osebe zahtevajo informacije in s tem spremljajo uporabo izjeme. |
| --- | --- |

(19)

Dejavnosti vzdrževanja trga imajo ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti na trgih v Uniji, vzdrževalci trga pa morajo za opravljanje te naloge sprejemati kratke pozicije. Uvajanje zahtev za te dejavnosti bi lahko močno omejilo zmožnost trgov za zagotavljanje likvidnosti in zelo negativno vplivalo na učinkovitost trgov Unije. Poleg tega se od vzdrževalcev trga ne bi pričakovalo, da sprejemajo znatne kratke pozicije, razen za zelo kratka obdobja. Zato je primerno, da se fizične ali pravne osebe, ki so vključene v tovrstne dejavnosti, izvzamejo iz zahtev, ki bi utegnile zmanjšati njihovo zmožnost izvajanja take funkcije in bi torej škodovale trgom Unije. Da bodo zajeti tudi enaki subjekti iz tretjih držav, je treba uvesti postopek za presojo enakovrednosti trgov tretjih držav. Izjema mora veljati za različne vrste dejavnosti vzdrževanja trga, ne pa za trgovanje za lastni račun. Ustrezno je tudi, da se izvzamejo nekatere dejavnosti na primarnem trgu, na primer dejavnosti, povezane z državnimi dolžniškimi instrumenti in stabilizacijskimi shemami, saj so to pomembne dejavnosti, ki podpirajo učinkovito delovanje trgov. Pristojne organe je treba obvestiti o uporabi izjem in morajo biti pooblaščeni, da fizični ali pravni osebi prepovedo uporabo izjeme, če ne izpolnjuje meril za to. Pristojni organi morajo imeti tudi možnost, da od fizične ali pravne osebe zahtevajo informacije in s tem spremljajo uporabo izjeme.

| (20) | V primeru neugodnega razvoja dogodkov, ki bi resno ogrozil finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji, morajo biti pristojnim organom na voljo pooblastila za posredovanje, na podlagi katerih lahko zahtevajo dodatno preglednost ali začasno omejijo prodajo na kratko, zamenjave kreditnega tveganja ali druge transakcije, da se prepreči nenadzorovan padec cene finančnega instrumenta. Ti ukrepi bi bili lahko nujni zaradi različnih neugodnih dogodkov ali neugodnega razvoja, kar ne pomeni samo finančnih ali ekonomskih dogodkov, ampak na primer tudi naravne nesreče ali teroristična dejanja. Poleg tega se lahko neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki zahtevajo ukrepanje, pojavijo le v eni državi članici in ne učinkujejo čez mejo. Pooblastila morajo biti dovolj prožna, da se lahko obravnavajo različne izjemne razmere. |
| --- | --- |

(20)

V primeru neugodnega razvoja dogodkov, ki bi resno ogrozil finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji, morajo biti pristojnim organom na voljo pooblastila za posredovanje, na podlagi katerih lahko zahtevajo dodatno preglednost ali začasno omejijo prodajo na kratko, zamenjave kreditnega tveganja ali druge transakcije, da se prepreči nenadzorovan padec cene finančnega instrumenta. Ti ukrepi bi bili lahko nujni zaradi različnih neugodnih dogodkov ali neugodnega razvoja, kar ne pomeni samo finančnih ali ekonomskih dogodkov, ampak na primer tudi naravne nesreče ali teroristična dejanja. Poleg tega se lahko neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki zahtevajo ukrepanje, pojavijo le v eni državi članici in ne učinkujejo čez mejo. Pooblastila morajo biti dovolj prožna, da se lahko obravnavajo različne izjemne razmere.

| (21) | Čeprav bodo pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in da se prvi odzovejo na neugoden dogodek ali razvoj z odločitvijo, ali je finančna stabilnost ali tržno zaupanje resno ogroženo ter ali je treba sprejeti ukrepe za rešitev razmer, morajo biti pooblastila ter pogoji in postopki za njihovo uporabo čim bolj usklajeni. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav bodo pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in da se prvi odzovejo na neugoden dogodek ali razvoj z odločitvijo, ali je finančna stabilnost ali tržno zaupanje resno ogroženo ter ali je treba sprejeti ukrepe za rešitev razmer, morajo biti pooblastila ter pogoji in postopki za njihovo uporabo čim bolj usklajeni.

| (22) | V primeru znatnega padca cene finančnega instrumenta na mestu trgovanja mora biti pristojni organ tudi pooblaščen, da po potrebi hitro posreduje in začasno omeji kratko prodajo zadevnega finančnega instrumenta
  , ki sodi v njegovo jurisdikcijo, v drugih jurisdikcijah pa za omejitev zaprosi organ ESMA
  ter tako ▐ prepreči nenadzorovan padec cene zadevnega instrumenta. |
| --- | --- |

(22)

V primeru znatnega padca cene finančnega instrumenta na mestu trgovanja mora biti pristojni organ tudi pooblaščen, da po potrebi hitro posreduje in začasno omeji kratko prodajo zadevnega finančnega instrumenta
  , ki sodi v njegovo jurisdikcijo, v drugih jurisdikcijah pa za omejitev zaprosi organ ESMA
  ter tako ▐ prepreči nenadzorovan padec cene zadevnega instrumenta.

| (23) | Če neugoden dogodek ali razvoj zajema več kot eno državo članico ali ima druge čezmejne učinke, je bistvenega pomena tesno posvetovanje in sodelovanje med pristojnimi organi. Organ ESMA mora imeti v takih razmerah osrednjo usklajevalno vlogo in zagotavljati usklajeno delovanje pristojnih organov. Ker organ ESMA sestavljajo predstavniki pristojnih organov, mu bo to v pomoč pri opravljanju te naloge. |
| --- | --- |

(23)

Če neugoden dogodek ali razvoj zajema več kot eno državo članico ali ima druge čezmejne učinke, je bistvenega pomena tesno posvetovanje in sodelovanje med pristojnimi organi. Organ ESMA mora imeti v takih razmerah osrednjo usklajevalno vlogo in zagotavljati usklajeno delovanje pristojnih organov. Ker organ ESMA sestavljajo predstavniki pristojnih organov, mu bo to v pomoč pri opravljanju te naloge.

| (24) | Poleg usklajevanja ukrepov pristojnih organov mora organ ESMA zagotoviti, da pristojni organi sprejmejo ukrepe samo, če je to nujno in sorazmerno. Imeti mora pooblastilo, da pristojnim organom izda mnenje glede uporabe pooblastil za posredovanje. |
| --- | --- |

(24)

Poleg usklajevanja ukrepov pristojnih organov mora organ ESMA zagotoviti, da pristojni organi sprejmejo ukrepe samo, če je to nujno in sorazmerno. Imeti mora pooblastilo, da pristojnim organom izda mnenje glede uporabe pooblastil za posredovanje.

| (25) | Čeprav bodo pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in hiter odziv na neugoden dogodek ali razvoj, mora biti tudi organ ESMA pooblaščen, da tudi sam sprejme ukrepe, ko prodaja na kratko in druge povezane dejavnosti v ogrožajo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, če prihaja do čezmejnih učinkov in če pristojni organi ne sprejmejo zadostnih ukrepov za odpravo te nevarnosti. Kadar lahko učinki ukrepa presežejo finančne trge, kot se lahko na primer zgodi pri izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki se uporabljajo za varovanje fizičnih pozicij, se mora organ ESMA, če je le mogoče, posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja
  , ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (4) (ESRB),
  in drugimi zadevnimi organi. |
| --- | --- |

(25)

Čeprav bodo pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in hiter odziv na neugoden dogodek ali razvoj, mora biti tudi organ ESMA pooblaščen, da tudi sam sprejme ukrepe, ko prodaja na kratko in druge povezane dejavnosti v ogrožajo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, če prihaja do čezmejnih učinkov in če pristojni organi ne sprejmejo zadostnih ukrepov za odpravo te nevarnosti. Kadar lahko učinki ukrepa presežejo finančne trge, kot se lahko na primer zgodi pri izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki se uporabljajo za varovanje fizičnih pozicij, se mora organ ESMA, če je le mogoče, posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja
  , ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (4) (ESRB),
  in drugimi zadevnimi organi.

| (26) | Pooblastila organa ESMA v skladu s to uredbo, da v izjemnih razmerah omeji prodajo na kratko in druge povezane dejavnosti, so oblikovana v skladu s pooblastili iz člena 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010. Pooblastila organa ESMA v izjemnih razmerah ne smejo posegati v njegova pooblastila v izrednih razmerah v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Pooblaščen mora biti zlasti za sprejemanje posameznih sklepov, v skladu s katerimi morajo pristojni organi sprejeti ukrepe, ali posameznih sklepov, naslovljenih na udeležence na finančnem trgu. |
| --- | --- |

(26)

Pooblastila organa ESMA v skladu s to uredbo, da v izjemnih razmerah omeji prodajo na kratko in druge povezane dejavnosti, so oblikovana v skladu s pooblastili iz člena 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010. Pooblastila organa ESMA v izjemnih razmerah ne smejo posegati v njegova pooblastila v izrednih razmerah v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Pooblaščen mora biti zlasti za sprejemanje posameznih sklepov, v skladu s katerimi morajo pristojni organi sprejeti ukrepe, ali posameznih sklepov, naslovljenih na udeležence na finančnem trgu.

| (27) | Pooblastila pristojnih organov in organa ESMA za posredovanje, tj. da lahko omejijo prodaje na kratko, zamenjave kreditnega tveganja in druge transakcije, morajo biti začasna ter se lahko izvajajo samo v obdobju in obsegu, ki sta potrebna za reševanje posamezne grožnje. |
| --- | --- |

(27)

Pooblastila pristojnih organov in organa ESMA za posredovanje, tj. da lahko omejijo prodaje na kratko, zamenjave kreditnega tveganja in druge transakcije, morajo biti začasna ter se lahko izvajajo samo v obdobju in obsegu, ki sta potrebna za reševanje posamezne grožnje.

| (28) | Zaradi posebnih tveganj, do katerih lahko pride pri zamenjavah kreditnega tveganja, morajo pristojni organi skrbno spremljati te transakcije. Pristojni organi morajo biti zlasti pooblaščeni, da v izjemnih primerih od fizičnih ali pravnih oseb, ki izvedejo tovrstne transakcije, zahtevajo informacijo o namenu takšnega posla. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi posebnih tveganj, do katerih lahko pride pri zamenjavah kreditnega tveganja, morajo pristojni organi skrbno spremljati te transakcije. Pristojni organi morajo biti zlasti pooblaščeni, da v izjemnih primerih od fizičnih ali pravnih oseb, ki izvedejo tovrstne transakcije, zahtevajo informacijo o namenu takšnega posla.

| (29) | Organ ESMA mora imeti splošno pooblastilo, da izvede preiskavo v zvezi z vprašanjem ali prakso, povezano s prodajo na kratko ali uporabo instrumentov zamenjave kreditnega tveganja, da presodi, ali utegne to vprašanje ali praksa ogroziti finančno stabilnost ali tržno zaupanje. Če organ ESMA izvede tako preiskavo, mora objaviti poročilo z ugotovitvami
  , in če meni, da bi bilo treba sprejeti ukrep na ravni Unije, je njegova odločitev za pristojne organe zavezujoča
  . |
| --- | --- |

(29)

Organ ESMA mora imeti splošno pooblastilo, da izvede preiskavo v zvezi z vprašanjem ali prakso, povezano s prodajo na kratko ali uporabo instrumentov zamenjave kreditnega tveganja, da presodi, ali utegne to vprašanje ali praksa ogroziti finančno stabilnost ali tržno zaupanje. Če organ ESMA izvede tako preiskavo, mora objaviti poročilo z ugotovitvami
  , in če meni, da bi bilo treba sprejeti ukrep na ravni Unije, je njegova odločitev za pristojne organe zavezujoča
  .

| (30) | Ker lahko nekateri ukrepi veljajo za fizične ali pravne osebe in dejavnosti zunaj Unije, je v nekaterih primerih potrebno sodelovanje med pristojnimi organi in organi v tretjih državah. Pristojni organi morajo zato z organi v tretjih državah skleniti ustrezne sporazume. Organ ESMA mora usklajevati pripravo teh sporazumov o sodelovanju in izmenjavo informacij, ki so jih posredovale tretje države, med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(30)

Ker lahko nekateri ukrepi veljajo za fizične ali pravne osebe in dejavnosti zunaj Unije, je v nekaterih primerih potrebno sodelovanje med pristojnimi organi in organi v tretjih državah. Pristojni organi morajo zato z organi v tretjih državah skleniti ustrezne sporazume. Organ ESMA mora usklajevati pripravo teh sporazumov o sodelovanju in izmenjavo informacij, ki so jih posredovale tretje države, med pristojnimi organi.

| (31) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata zlasti Pogodba o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah
  (Listina)
  , zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, priznano v členu 16
  PDEU
  in členu 8 Listine. Preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami, vključno z javnim razkritjem ob
  preseganju določene mejne vrednosti
  , kot je predvideno v tej uredbi, je potrebna zlasti zaradi stabilnosti finančnih trgov in varstva vlagateljev. Preglednost bo regulativnim organom omogočila, da spremljajo uporabo kratke prodaje v povezavi z goljufivimi strategijami in ugotavljajo njene učinke na dobro delovanje trgov. Poleg tega lahko preglednost pomaga preprečevati asimetrijo informacij in hkrati zagotavlja, da so vsi udeleženci na trgu ustrezno obveščeni o tem, v kolikšnem obsegu prodaja na kratko vpliva na cene. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi mora biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani organa ESMA mora biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih
  Unije
  in o prostem pretoku takih podatkov (6), ki se morajo v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata zlasti Pogodba o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah
  (Listina)
  , zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, priznano v členu 16
  PDEU
  in členu 8 Listine. Preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami, vključno z javnim razkritjem ob
  preseganju določene mejne vrednosti
  , kot je predvideno v tej uredbi, je potrebna zlasti zaradi stabilnosti finančnih trgov in varstva vlagateljev. Preglednost bo regulativnim organom omogočila, da spremljajo uporabo kratke prodaje v povezavi z goljufivimi strategijami in ugotavljajo njene učinke na dobro delovanje trgov. Poleg tega lahko preglednost pomaga preprečevati asimetrijo informacij in hkrati zagotavlja, da so vsi udeleženci na trgu ustrezno obveščeni o tem, v kolikšnem obsegu prodaja na kratko vpliva na cene. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi mora biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani organa ESMA mora biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih
  Unije
  in o prostem pretoku takih podatkov (6), ki se morajo v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (32) | Države članice bi morale na podlagi smernic
  , ki jih sprejme organ ESMA, in upoštevaje sporočilo Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev
  določiti pravila o
  kaznih
  za kršitve določb te uredbe in zagotoviti, da se tudi izvajajo.
  Kazni
  bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.
  Navsezadnje bi bilo treba v Uniji vzpostaviti usklajen sistem kazni.


  ▐ |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale na podlagi smernic
  , ki jih sprejme organ ESMA, in upoštevaje sporočilo Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev
  določiti pravila o
  kaznih
  za kršitve določb te uredbe in zagotoviti, da se tudi izvajajo.
  Kazni
  bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.
  Navsezadnje bi bilo treba v Uniji vzpostaviti usklajen sistem kazni.

▐

| (34) | Da bi lahko [...], bi morala biti Komisija v skladu s členom 290
  PDEU
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s podrobnostmi izračuna kratkih pozicij, kadar ima fizična ali pravna oseba nekrito pozicijo v zamenjavi kreditnega tveganja, s pragi za priglasitev ali razkritje ter z dodatnimi opredelitvami meril in dejavnikov za določanje, kdaj neugoden dogodek ali razvoj resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji.
  Zlasti pomembno je, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Organ ESMA bi moral imeti s svojim svetovanjem Komisiji osrednjo vlogo pri zasnovi delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(34)

Da bi lahko [...], bi morala biti Komisija v skladu s členom 290
  PDEU
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s podrobnostmi izračuna kratkih pozicij, kadar ima fizična ali pravna oseba nekrito pozicijo v zamenjavi kreditnega tveganja, s pragi za priglasitev ali razkritje ter z dodatnimi opredelitvami meril in dejavnikov za določanje, kdaj neugoden dogodek ali razvoj resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji.
  Zlasti pomembno je, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Organ ESMA bi moral imeti s svojim svetovanjem Komisiji osrednjo vlogo pri zasnovi delegiranih aktov.

| (35) | Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o primernosti poročanja in predvidenih pragov za javno razkritje, izvajanja omejitev in zahtev v zvezi s preglednostjo neto kratkih pozicij ter vseh drugih omejitev ali pogojev v zvezi s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(35)

Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o primernosti poročanja in predvidenih pragov za javno razkritje, izvajanja omejitev in zahtev v zvezi s preglednostjo neto kratkih pozicij ter vseh drugih omejitev ali pogojev v zvezi s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja.

| (36) | Čeprav so nacionalni pristojni organi primernejši za spremljanje razvoja na trgu in ga bolje poznajo, se lahko skupni učinek težav, povezanih s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja, v celoti zajame samo na ravni Unije. Zato je mogoče cilje te uredbe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji bolje doseči na ravni Unije, ki lahko sprejme ustrezne ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(36)

Čeprav so nacionalni pristojni organi primernejši za spremljanje razvoja na trgu in ga bolje poznajo, se lahko skupni učinek težav, povezanih s prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja, v celoti zajame samo na ravni Unije. Zato je mogoče cilje te uredbe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji bolje doseči na ravni Unije, ki lahko sprejme ustrezne ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (37) | Ker so nekatere države članice že uvedle omejitve prodaje na kratko in ker je treba, preden se bo začel okvir, ki bo uveden, smiselno uporabljati, sprejeti delegirane akte in zavezujoče tehnične standarde, je treba predvideti dovolj dolgo obdobje pred začetkom veljavnosti Uredbe – |
| --- | --- |

(37)

Ker so nekatere države članice že uvedle omejitve prodaje na kratko in ker je treba, preden se bo začel okvir, ki bo uveden, smiselno uporabljati, sprejeti delegirane akte in zavezujoče tehnične standarde, je treba predvideti dovolj dolgo obdobje pred začetkom veljavnosti Uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za naslednje finančne instrumente:

| (1) | finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, vključno z instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja; |
| --- | --- |

(1)

finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, vključno z instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja;

| (2) | izvedene finančne instrumente, opredeljene v točkah (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (7), ki so povezani s finančnim instrumentom iz odstavka (1) ali z izdajateljem finančnega instrumenta iz odstavka (1), vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja; |
| --- | --- |

(2)

izvedene finančne instrumente, opredeljene v točkah (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (7), ki so povezani s finančnim instrumentom iz odstavka (1) ali z izdajateljem finančnega instrumenta iz odstavka (1), vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja;

| (3) | dolžniške instrumente, ki jih izda država članica ali Unija, in izvedene finančne instrumente, opredeljene v točkah (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki so povezani z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda država članica ali Unija, ali s finančno obveznostjo države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(3)

dolžniške instrumente, ki jih izda država članica ali Unija, in izvedene finančne instrumente, opredeljene v točkah (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki so povezani z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda država članica ali Unija, ali s finančno obveznostjo države članice ali Unije.

Člen 2

Opredelitve

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | "pooblaščeni primarni trgovec" pomeni fizično ali pravno osebo, ki z izdajateljem državnega dolžniškega instrumenta podpiše dogovor, s katerim se fizična ali pravna oseba obveže, da bo pri dejavnostih na primarnem in sekundarnem trgu v zvezi z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda ta izdajatelj, delovala v lastnem imenu; |
| --- | --- |

(a)

"pooblaščeni primarni trgovec" pomeni fizično ali pravno osebo, ki z izdajateljem državnega dolžniškega instrumenta podpiše dogovor, s katerim se fizična ali pravna oseba obveže, da bo pri dejavnostih na primarnem in sekundarnem trgu v zvezi z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda ta izdajatelj, delovala v lastnem imenu;

| (b) | "centralna nasprotna stranka" pomeni subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami pogodb, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca ter je odgovoren za delovanje sistema kliringa; |
| --- | --- |

(b)

"centralna nasprotna stranka" pomeni subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami pogodb, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca ter je odgovoren za delovanje sistema kliringa;

| (c) | "zamenjava kreditnega tveganja" pomeni pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri ena stranka drugi stranki plača pristojbino v zameno za nadomestilo ali plačilo v primeru plačilne nesposobnosti referenčnega subjekta ali v primeru kreditnega dogodka v zvezi s tem referenčnim subjektom ali katero koli drugo pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu s podobnim ekonomskim učinkom; |
| --- | --- |

(c)

"zamenjava kreditnega tveganja" pomeni pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri ena stranka drugi stranki plača pristojbino v zameno za nadomestilo ali plačilo v primeru plačilne nesposobnosti referenčnega subjekta ali v primeru kreditnega dogodka v zvezi s tem referenčnim subjektom ali katero koli drugo pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu s podobnim ekonomskim učinkom;

| (d) | "finančni instrument" je ▐ instrument iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(d)

"finančni instrument" je ▐ instrument iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES;

| (e) | "matična država članica" reguliranega trga, investicijskega podjetja, ki upravlja večstranski sistem trgovanja, ali drugega investicijskega podjetja pomeni matično državo članico tega reguliranega trga ali investicijskega podjetja v smislu člena 4(1)(20) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(e)

"matična država članica" reguliranega trga, investicijskega podjetja, ki upravlja večstranski sistem trgovanja, ali drugega investicijskega podjetja pomeni matično državo članico tega reguliranega trga ali investicijskega podjetja v smislu člena 4(1)(20) Direktive 2004/39/ES;

| (f) | "investicijsko podjetje" pomeni investicijsko podjetje v smislu člena 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(f)

"investicijsko podjetje" pomeni investicijsko podjetje v smislu člena 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES;

| (g) | "državni dolžniški instrument" pomeni dolžniški instrument, ki ga izda Unija ali država članica, vključno s katerim koli ministrstvom, resorjem, centralno banko, agencijo ali drugim subjektom države članice; |
| --- | --- |

(g)

"državni dolžniški instrument" pomeni dolžniški instrument, ki ga izda Unija ali država članica, vključno s katerim koli ministrstvom, resorjem, centralno banko, agencijo ali drugim subjektom države članice;

| (h) | "izdani delniški kapital" v zvezi z družbo pomeni celoto navadnih in prednostnih delnic, ki jih izda družba, ne vključuje pa zamenljivih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(h)

"izdani delniški kapital" v zvezi z družbo pomeni celoto navadnih in prednostnih delnic, ki jih izda družba, ne vključuje pa zamenljivih dolžniških vrednostnih papirjev;

| (i) | "izdani državni dolžniški instrument" pomeni:






  (i) | v zvezi z državo članico skupno vrednost državnih dolžniških instrumentov, ki jih izda država članica ali njeno ministrstvo, resor, centralna banka, agencija ali drugi subjekt in niso odplačani; |
| --- | --- | --- |

(i)

"izdani državni dolžniški instrument" pomeni:

(i)

v zvezi z državo članico skupno vrednost državnih dolžniških instrumentov, ki jih izda država članica ali njeno ministrstvo, resor, centralna banka, agencija ali drugi subjekt in niso odplačani;

| (ii) | v zvezi z Unijo skupno vrednost državnih dolžniških instrumentov, ki jih izda Unija in niso odplačani; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi z Unijo skupno vrednost državnih dolžniških instrumentov, ki jih izda Unija in niso odplačani;

| (j) | "lokalna družba" pomeni podjetje iz člena 2(1)(l) Direktive 2004/39/ES, ki posluje za račun drugih članov trga ali zanje določa cene; |
| --- | --- |

(j)

"lokalna družba" pomeni podjetje iz člena 2(1)(l) Direktive 2004/39/ES, ki posluje za račun drugih članov trga ali zanje določa cene;

| (k) | "
  dejavnosti
  vzdrževanja trga" pomeni
  dejavnosti investicijskih podjetij, subjektov iz tretjih držav ali lokalnih družb, ki so člani mesta trgovanja ali trga v tretji državi, katere pravni in nadzorni okvir je bil v skladu s členom 15(2) razglašen za enakovrednega, kadar v zvezi s finančnim instrumentom, ne glede na to, ali se z njim trguje na mestu trgovanja ali zunaj njega, delujejo v lastnem imenu in opravljajo eno od naslednjih nalog:










  (i) | objavljajo jasne, istočasne dvosmerne kotacije podobne velikosti ob konkurenčnih cenah, tako da je trgu redno in stalno zagotovljena likvidnost; |
| --- | --- | --- |

(k)

"
  dejavnosti
  vzdrževanja trga" pomeni
  dejavnosti investicijskih podjetij, subjektov iz tretjih držav ali lokalnih družb, ki so člani mesta trgovanja ali trga v tretji državi, katere pravni in nadzorni okvir je bil v skladu s členom 15(2) razglašen za enakovrednega, kadar v zvezi s finančnim instrumentom, ne glede na to, ali se z njim trguje na mestu trgovanja ali zunaj njega, delujejo v lastnem imenu in opravljajo eno od naslednjih nalog:

(i)

objavljajo jasne, istočasne dvosmerne kotacije podobne velikosti ob konkurenčnih cenah, tako da je trgu redno in stalno zagotovljena likvidnost;

| (ii) | kot del svojega rednega poslovanja izpolnjujejo naročila strank ali naročila, ki izhajajo iz zahtev strank za trgovanje, ali varujejo pozicije, ki nastanejo s temi posli; |
| --- | --- |

(ii)

kot del svojega rednega poslovanja izpolnjujejo naročila strank ali naročila, ki izhajajo iz zahtev strank za trgovanje, ali varujejo pozicije, ki nastanejo s temi posli;

| (l) | "večstranski sistem trgovanja" pomeni večstranski sistem v smislu člena 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(l)

"večstranski sistem trgovanja" pomeni večstranski sistem v smislu člena 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES;

| (m) | "glavno mesto trgovanja" v zvezi z delnico pomeni mesto trgovanja, na katerem je promet s to delnico največji; |
| --- | --- |

(m)

"glavno mesto trgovanja" v zvezi z delnico pomeni mesto trgovanja, na katerem je promet s to delnico največji;

| (n) | "regulirani trg" pomeni večstranski sistem v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(n)

"regulirani trg" pomeni večstranski sistem v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES;

| (o) | "zadevni pristojni organ":






  (i) | v zvezi z državnim dolžniškim instrumentom države članice ali zamenjavo kreditnega tveganja v povezavi s finančno obveznostjo države članice pomeni pristojni organ te države članice; |
| --- | --- | --- |

(o)

"zadevni pristojni organ":

(i)

v zvezi z državnim dolžniškim instrumentom države članice ali zamenjavo kreditnega tveganja v povezavi s finančno obveznostjo države članice pomeni pristojni organ te države članice;

| (ii) | v zvezi z državnim dolžniškim instrumentom Unije ali zamenjavo kreditnega tveganja v povezavi s finančno obveznostjo Unije pomeni pristojni organ jurisdikcije, pod katero je ustanovljen evropski instrument za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi z državnim dolžniškim instrumentom Unije ali zamenjavo kreditnega tveganja v povezavi s finančno obveznostjo Unije pomeni pristojni organ jurisdikcije, pod katero je ustanovljen evropski instrument za finančno stabilnost;

| (iii) | v zvezi s finančnimi instrumenti, ki niso instrumenti iz točke (i) ali (ii), pomeni pristojni organ za ta finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 2(7) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (8) in določen v skladu z njenimi členi 9 do 16; |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s finančnimi instrumenti, ki niso instrumenti iz točke (i) ali (ii), pomeni pristojni organ za ta finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 2(7) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (8) in določen v skladu z njenimi členi 9 do 16;

| (iv) | v zvezi s finančnim instrumentom, ki ni zajet v točki (i), (ii) ali (iii), pomeni pristojni organ države članice, v kateri je bil instrument prvič uvrščen v trgovanje na mestu trgovanja; |
| --- | --- |

(iv)

v zvezi s finančnim instrumentom, ki ni zajet v točki (i), (ii) ali (iii), pomeni pristojni organ države članice, v kateri je bil instrument prvič uvrščen v trgovanje na mestu trgovanja;

| (p) | "prodaja na kratko" v zvezi z delnico ali dolžniškim instrumentom pomeni prodajo delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ga prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji ne poseduje, vključno s prodajo, pri kateri si je prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji delnico ali dolžniški instrument izposodil ali se dogovoril o izposoji za izročitev ob poravnavi; |
| --- | --- |

(p)

"prodaja na kratko" v zvezi z delnico ali dolžniškim instrumentom pomeni prodajo delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ga prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji ne poseduje, vključno s prodajo, pri kateri si je prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji delnico ali dolžniški instrument izposodil ali se dogovoril o izposoji za izročitev ob poravnavi;

| (q) | "trgovalni dan" pomeni trgovalni dan v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1287/2006; |
| --- | --- |

(q)

"trgovalni dan" pomeni trgovalni dan v smislu člena 4 Uredbe (ES) št. 1287/2006;

| (r) | "mesto trgovanja" pomeni regulirani trg ali večstranski sistem trgovanja v Uniji; |
| --- | --- |

(r)

"mesto trgovanja" pomeni regulirani trg ali večstranski sistem trgovanja v Uniji;

| (s) | "promet" delnice pomeni promet, kakor je opredeljen v členu 2(9) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006; |
| --- | --- |

(s)

"promet" delnice pomeni promet, kakor je opredeljen v členu 2(9) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006;

| (sa) | "nekrita prodaja na kratko" v zvezi z delnico ali dolžniškim instrumentom pomeni prodajo delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 12(1). |
| --- | --- |

(sa)

"nekrita prodaja na kratko" v zvezi z delnico ali dolžniškim instrumentom pomeni prodajo delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 12(1).

2.   Komisija na podlagi delegiranih aktov v skladu s členom 36 sprejme ukrepe za podrobnejšo opredelitev pojmov iz odstavka 1, zlasti natančno opredelitev, kdaj se šteje, da fizična ali pravna oseba poseduje finančni instrument za namene opredelitve prodaje na kratko iz člena 1(p).

Člen 3

Kratke in dolge pozicije

1.   Za namene te uredbe se za kratko pozicijo v izdanem delniškem kapitalu družbe ali izdanih državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije šteje pozicija, ki je posledica enega od naslednjega:

| (a) | kratke prodaje delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdala država članica ali Unija; |
| --- | --- |

(a)

kratke prodaje delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdala država članica ali Unija;

| (b) | dejstva, da je fizična ali pravna oseba sklenila transakcijo, ki ustvari finančni instrument ali je povezana s finančnim instrumentom, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da finančna ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist. |
| --- | --- |

(b)

dejstva, da je fizična ali pravna oseba sklenila transakcijo, ki ustvari finančni instrument ali je povezana s finančnim instrumentom, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da finančna ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist.

2.   Za namene te uredbe se za dolgo pozicijo v izdanem delniškem kapitalu družbe ali izdanih državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije šteje pozicija, ki je rezultat enega od naslednjega:

| (a) | posedovanja delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdala država članica ali Unija; |
| --- | --- |

(a)

posedovanja delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdala država članica ali Unija;

| (b) | dejstva, da je fizična ali pravna oseba sklenila transakcijo, ki ustvari finančni instrument ali je povezana s finančnim instrumentom, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da finančna ali pravna oseba v primeru povečanja cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist. |
| --- | --- |

(b)

dejstva, da je fizična ali pravna oseba sklenila transakcijo, ki ustvari finančni instrument ali je povezana s finančnim instrumentom, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da finančna ali pravna oseba v primeru povečanja cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist.

3.   Za namene odstavka 1
  izračun kratke pozicije, ob upoštevanju katere koli kratke pozicije, ki je v posredni lasti ustrezne osebe (vključno z indeksom, košarico vrednostnih papirjev ali deležem v indeksnih investicijskih skladih ali podobnih entitetah), opravi zadevna fizična ali pravna oseba, pri čemer smiselno upošteva javno dostopne informacije o sestavi ustreznega indeksa ali košarice vrednostnih papirjev ter deležu, ki ga ima zadevni indeksni investicijski sklad ali podobna entiteta. Da ne bi prišlo do dvoma, se pri izračunu kratke pozicije ne sme od nikogar zahtevati, da bi moral pri komer koli pridobiti informacije glede sestave v realnem času.

Za namene odstavka 2 izračun dolge pozicije za vse namene vključuje delež zadevne osebe v obvezniškem ali dolžniškem vrednostnem papirju, ki ga je mogoče pretvoriti v delnice, ki jih izda zadevno podjetje.

Za namene odstavkov
  1 in 2 se pri izračunu kratke in dolge pozicije v državnih dolžniških instrumentih upoštevajo zamenjave kreditnega tveganja, povezane s finančno obveznostjo ali kreditnim dogodkom v zvezi z državo članico ali Unijo.

4.   Za namene te uredbe se pozicija, ki ostane po odbitku dolge pozicije fizične ali pravne osebe v izdanem delniškem kapitalu družbe od kratke pozicije fizične ali pravne osebe v tem kapitalu, šteje za neto kratko pozicijo v izdanem delniškem kapitalu te družbe.

5.   Za namene te uredbe se pozicija, ki ostane po odbitku dolge pozicije fizične ali pravne osebe v izdanih državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije od kratke pozicije fizične ali pravne osebe v teh dolžniških instrumentih, šteje za neto kratko pozicijo v izdanih državnih dolžniških instrumentih države članice ali Unije.

6.   Izračun iz odstavkov 1 do 5 za državne dolžniške instrumente se opravi za vsako posamezno državo članico ali za Unijo, tudi če ločeni subjekti znotraj države članice ali Unije izdajo državne dolžniške instrumente v imenu države članice ali Unije.

Kadar gre za dejavnosti upravljanja skladov, kjer se v zvezi s posameznim izdajateljem uporabljajo različne naložbene strategije z uporabo ločenih skladov, ki jih upravlja isti upravitelj, se izračun neto kratkih in neto dolgih pozicij za namene odstavkov 3, 4 in 5 izvede za vsak posamezni sklad. Če se v zvezi s posameznim izdajateljem uporablja ista naložbena strategija z uporabo več kot enega sklada, se neto kratke in neto dolge pozicije vsakega posameznega sklada seštejejo. Če se dva ali trije portfelji znotraj istega subjekta upravljajo na diskrecijski podlagi in se za posameznega izdajatelja uporablja ista naložbena strategija, se te pozicije pri izračunu neto kratkih in neto dolgih pozicij seštejejo. Če se portfelj stranke upravlja na nediskrecijski podlagi, je izračun neto kratke in neto dolge pozicije pravna odgovornost stranke.

7.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 36 določi:

| (a) | kdaj se šteje, da ima fizična ali pravna oseba delnico ali dolžniški instrument za namene odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

kdaj se šteje, da ima fizična ali pravna oseba delnico ali dolžniški instrument za namene odstavka 2;

| (b) | kdaj ima fizična ali pravna oseba neto kratko pozicijo za namene odstavkov 4 in 5, ter metodo za izračun pozicije; |
| --- | --- |

(b)

kdaj ima fizična ali pravna oseba neto kratko pozicijo za namene odstavkov 4 in 5, ter metodo za izračun pozicije;

| (c) | metodo, ki se uporabi za izračun pozicij za namene odstavkov 3, 4, in 5, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali za dejavnosti upravljanja za ločene sklade. |
| --- | --- |

(c)

metodo, ki se uporabi za izračun pozicij za namene odstavkov 3, 4, in 5, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali za dejavnosti upravljanja za ločene sklade.

Člen 4

Nekrita pozicija v zamenjavi kreditnega tveganja

1.   Za namene te uredbe se šteje, da ima fizična ali pravna oseba nekrito pozicijo v zamenjavi kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo države članice ali Unije, kadar zamenjava kreditnega tveganja ni namenjena varovanju pred tveganjem plačilne nesposobnosti izdajatelja, kadar ima fizična ali pravna oseba dolgo pozicijo v državnih dolžniških instrumentih istega izdajatelja, ali
  pred tveganjem za zmanjšanje vrednosti premoženja ali portfelja fizične ali pravne osebe, če je vrednost tega premoženja ali portfelja v pozitivni korelaciji s padanjem cene
  finančne obveznosti države članice ali Unije
  v primeru zmanjšane kreditne sposobnosti države članice ali Unije
  . Stranka v poslu zamenjave kreditnega tveganja, ki mora izvesti plačilo ali plačati nadomestilo v primeru plačilne nesposobnosti referenčnega subjekta ali kreditnega dogodka v zvezi z njim, zaradi te obveznosti nima nekrite pozicije za namene tega odstavka.

2.   Komisija za namene odstavka 1 z delegiranimi akti v skladu s členom 36 določi:

| (a) | primere, v katerih se transakcija zamenjave kreditnega tveganja šteje za varovanje pred tveganjem plačilne nesposobnosti, in metodo, s katero se izračuna nekrita pozicija v zamenjavi kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

primere, v katerih se transakcija zamenjave kreditnega tveganja šteje za varovanje pred tveganjem plačilne nesposobnosti, in metodo, s katero se izračuna nekrita pozicija v zamenjavi kreditnega tveganja;

| (b) | metode, ki se uporabi za izračun pozicij, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali za dejavnosti upravljanja za ločene sklade. |
| --- | --- |

(b)

metode, ki se uporabi za izračun pozicij, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali za dejavnosti upravljanja za ločene sklade.

POGLAVJE II

PREGLEDNOST NETO KRATKIH POZICIJ

Člen 5

Priglasitev znatnih neto kratkih delniških pozicij pristojnim organom

1.   Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem delniškem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja, vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 ali pade podenj, to priglasi zadevnemu pristojnemu organu.

2.   Zadevni prag za priglasitev je 0,2 % vrednosti izdanega delniškega kapitala zadevne družbe in nato vsakega 0,1 % nad tem.

3.   
  Evropski nadzorni organ (ESMA) lahko po potrebi izda in pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji mnenje o prilagoditvi pragov iz odstavka 2, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.
  Komisija lahko
  v roku treh mesecev po prejetju mnenja organa ESMA
  spremeni prage iz odstavka 2 na podlagi delegiranih aktov v skladu s členom 36, upoštevaje razvoj finančnih trgov.

3a.
     
  Priglasitev iz tega člena se izvede v skladu s členom 9, izračun neto kratkih pozicij pa v skladu s členom 3.

Člen 6

Priglasitev prodaj na kratko pristojnim organom

Vsa investicijska podjetja in vsi členi reguliranega trga ali večstranskega sistema
  trgovanja
  v poročila o transakciji iz člena 25(3) Direktive 2004/39/ES vključijo polje, v katerem pri transakcijah z delnicami označijo, ali gre za prodajo
  na kratko
  ali ne. Posredniki, ki izvajajo prodaje na kratko, v poročilu o transakciji, ki ga konec trgovalnega dne posredujejo pristojnemu organu, te prodaje ustrezno označijo. Te informacije se javnosti ne razkrijejo.

Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 36 opredeli, na kakšen način se te informacije sporočijo pristojnim organom.

Člen 7

Javno razkritje znatnih neto kratkih delniških pozicij

1.   
  Zadevni pristojni organ objavi
  podrobnosti o poziciji vsakič, ko ta doseže prag za objavo iz odstavka 2 ali pade podenj.
  Pri tem razkritju se ne razkrije istovetnost imetnika posameznih neto kratke pozicije.

2.   Zadevni prag za razkritje je 0,5 % vrednosti izdanega delniškega kapitala zadevne družbe in nato vsakega 0,1 % nad tem.

3.   
  Organ ESMA lahko po potrebi izda in pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji mnenje o prilagoditvi pragov iz odstavka 2, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.

Komisija lahko
  v roku treh mesecev po prejetju mnenja organa ESMA
  spremeni prage iz odstavka 2 na podlagi delegiranih aktov v skladu s členom 36, upoštevaje razvoj finančnih trgov.

3a.
     
  Priglasitve iz tega člena se izvedejo v skladu s členom 9, izračun neto kratkih pozicij pa v skladu s členom 3.

Člen 8

Priglasitev znatnih neto kratkih pozicij v državnih dolžniških instrumentih in zamenjavah kreditnega tveganja pristojnim organom

1.   Fizična ali pravna oseba, ki ima
  neto kratko pozicijo v zvezi z izdanim državnim dolžniškim instrumentom države članice ali Unije
  , vsakič, ko ta pozicija doseže prag za priglasitev za zadevno državo članico ali Unijo ali pade podenj, to priglasi zadevnemu pristojnemu organu.

▐

2.   Zadevni pragi za priglasitev zajemajo začetni znesek in nato dodatne stopnje v zvezi z vsako državo članico in Unijo, kakor je določeno v ukrepih, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 3.
  Organ ESMA na svojem spletnem mestu objavi prage za priglasitev za vse države članice.

3.   Komisija na podlagi delegiranih aktov v skladu s členom 36 opredeli zneske in dodatne stopnje iz odstavka 2, za kar veljata pogoja:

| (a) | pragi se morajo določiti na ravni, ki ne zahteva priglasitev pozicij z minimalno vrednostjo; |
| --- | --- |

(a)

pragi se morajo določiti na ravni, ki ne zahteva priglasitev pozicij z minimalno vrednostjo;

| (b) | upoštevati je treba skupno vrednost neporavnanih izdanih državnih dolžniških instrumentov za vsako državo članico in Unijo,
  promet
  ter povprečni obseg pozicij udeležencev na trgu v državnih dolžniških instrumentih te države članice ali Unije. |
| --- | --- |

(b)

upoštevati je treba skupno vrednost neporavnanih izdanih državnih dolžniških instrumentov za vsako državo članico in Unijo,
  promet
  ter povprečni obseg pozicij udeležencev na trgu v državnih dolžniških instrumentih te države članice ali Unije.

3a.
     
  Priglasitve iz tega člena se izvedejo v skladu s členom 9, izračun neto kratkih pozicij pa v skladu s členom 3.

Člen 9

Metoda priglasitve in razkritja

1.   V vsaki priglasitvi v skladu s členom 5 ▐ ali 8 se navedejo podatki o identiteti fizične ali pravne osebe, ki ima zadevno pozicijo, o njeni velikosti, izdajatelju, čigar vrednostne papirje zadeva, in datum, na katerega se je pozicija ustvarila, spremenila ali zaprla.

Razkritje iz člena 7 zajema anonimne podatke o velikosti zadevne pozicije, izdajatelju, čigar vrednostne papirje zadeva, ter datum, ko je nastala, se spremenila ali zaprla.

Za namene členov 5, 7 in 8 fizične in pravne osebe, ki posedujejo znatne neto kratke pozicije, pet let vodijo evidenco o bruto pozicijah, ki tvorijo znatno neto kratko pozicijo.

2.   Izračun neto kratke pozicije se izvede
  konec
  trgovalnega dne, na katerega ima fizična ali pravna oseba zadevno pozicijo
  , razen v avtomatiziranem nočnem trgovanju, kjer mora biti referenca T + 1
  . Priglasitev ali razkritje se izvede najpozneje naslednji trgovalni dan ob 15.30.

3.   Priglasitev informacij zadevnemu pristojnemu organu se izvede v skladu z ureditvijo iz člena 12(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006.

4.   Javno razkritje informacij iz člena 7 se izvede tako, da je zagotovljen hiter in nediskriminatoren dostop do informacij. Informacije se dajo na voljo uradno določenemu mehanizmu matične države članice izdajatelja delnic iz člena 21(2) Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (9).

5.   
  Za zagotovitev dosledne usklajenosti tega člena organ ESMA pripravi osnutek
  regulativnih tehničnih standardov in z njimi opredeli, katere informacije je treba priglasiti za namene odstavka 1. Organ ESMA Komisiji predloži osnutke navedenih regulativnih tehničnih standardov do [31. decembra 2011].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka ▐ v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▐

6.   Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavka 4,
  organ ESMA oblikuje osnutek
  izvedbenih tehničnih standardov, v katerih se opredelijo načini, kako se lahko informacije razkrijejo javnosti. Organ ESMA Komisiji predloži osnutke navedenih izvedbenih tehničnih standardov do [31. decembra 2011].

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka
  v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 10

Uporaba zunaj Unije

Zahteve v zvezi s priglasitvijo in razkritjem v skladu s členi 5, 7 in 8 veljajo za fizične ali pravne osebe, ne glede na to, ali prebivajo oziroma imajo sedež v Uniji ali zunaj nje.

Člen 11

Informacije, ki se zagotovijo organu ESMA

1.   Pristojni organi vsako četrtletje organu ESMA predložijo povzetek informacij o neto kratkih pozicijah v delnicah ali državnih dolžniških instrumentih ▐, katerih zadevni pristojni organ so in za katere prejemajo priglasitve v skladu s členi 5 do 8.

2.   Organ ESMA lahko za izvajanje svojih nalog v skladu s to uredbo od zadevnega pristojnega organa države članice kadarkoli zahteva dodatne informacije o neto kratkih pozicijah v delnicah ali državnih dolžniških instrumentih ▐.

Pristojni organ zahtevane informacije predloži organu ESMA najpozneje v sedmih koledarskih dneh.
  Pristojni organ v primeru neugodnih dogodkov ali razvoja dogodkov, ki bi utegnil resno ogroziti finančno stabilnost ali zaupanje v trg v državi članici ali v drugih državah članicah, organu ESMA zahtevane informacije zagotovi v roku 24 ur.

2a.
     
  Da se zagotovi dosledna usklajenost tega člena, organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in z njimi opredeli, katere informacije je treba v skladu z odstavkoma 1 in 2 priglasiti. Navedeni osnutek do [31. decembra 2011] predloži Komisiji.

Pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka se v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 prenese na Komisijo.

2b.
     
  Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavka 1, organ ESMA oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih se opredeli oblika informacij, ki jih je treba zagotovi v skladu z odstavkoma 1 in 2. Navedeni osnutek do [31. decembra 2011] predloži Komisiji.

Pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka se v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 podeli Komisiji.

POGLAVJE III

OBRAVNAVANJE NEKRITE PRODAJE NA KRATKO
  IN ZAMENJAV KREDITNEGA TVEGANJA

Člen 12

Omejitve v zvezi z nekrito prodajo na kratko in zamenjavami kreditnega tveganja

1.   Fizična ali pravna oseba lahko izvede kratko prodajo delnice, ki je bila uvrščena v trgovanje na mestu trgovanja, ali kratko prodajo državnega dolžniškega instrumenta samo, kadar je
  ob koncu trgovalnega dne
  izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | fizična ali pravna oseba si je delnico ali državni dolžniški instrument izposodila; |
| --- | --- |

(a)

fizična ali pravna oseba si je delnico ali državni dolžniški instrument izposodila;

| (b) | fizična ali pravna oseba je sklenila dogovor o izposoji delnice ali državnega dolžniškega instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

fizična ali pravna oseba je sklenila dogovor o izposoji delnice ali državnega dolžniškega instrumenta;

| (c) | fizična ali pravna oseba je od tretje osebe dobila potrditev, da je delnica ali državni dolžniški instrument najden in rezerviran za izposojo fizični ali pravni osebi, tako da bo mogoče izvesti poravnavo v roku. |
| --- | --- |

(c)

fizična ali pravna oseba je od tretje osebe dobila potrditev, da je delnica ali državni dolžniški instrument najden in rezerviran za izposojo fizični ali pravni osebi, tako da bo mogoče izvesti poravnavo v roku.

1a.
     
  Fizična ali pravna oseba lahko sklepa transakcije zamenjav kreditnega tveganja v zvezi z obveznostjo države članice ali Unije samo, če to transakcija ne povzroči nekrite pozicije v državnih dolžniških instrumentih, kakor je navedeno v členu 4.

2.   Da se
  zagotovi dosledna usklajenost tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek regulativnih
  tehničnih standardov, v katerih se opredelijo vrste dogovorov ali ureditev, ki ustrezno zagotavljajo, da bo delnica ali državni dolžniški instrument na voljo za poravnavo.
  Organ ESMA
  zlasti upošteva potrebo po ohranitvi
  učinkovitosti
  trgov, zlasti trga državnih obveznic in trga začasnih prodaj državnih obveznic (trg repo). Osnutke navedenih regulativnih tehničnih standardov do
  31. decembra 2011
  predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▐

Člen 14

Izjema, kadar je glavno mesto trgovanja zunaj Unije

1.   Členi 5, 7, 12 in 13 se ne uporabljajo za delnice družbe, ki so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, če je njihovo glavno mesto trgovanja v državi zunaj Unije.

2.   Zadevni pristojni organ za delnice družbe, s katerimi se trguje na mestu trgovanja v Uniji in na mestu trgovanja zunaj Unije, vsaj vsaki dve leti določi, ali je glavno mesto trgovanja zadevnih delnice zunaj Unije.

Zadevni pristojni organ priglasi organu ESMA vse delnice, za katere je ugotovil, da je njihovo glavno mesto trgovanja zunaj Unije.

Organ ESMA vsaki dve leti objavi seznam delnic, katerih glavno mesto trgovanja je zunaj Unije. Seznam velja dve leti.

3.   
  Da se zagotovi dosledna usklajenost tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, v katerih se opredeli metoda za izračun prometa, na podlagi katerega se določi glavno mesto trgovanja delnice. Navedeni osnutek do 31. decembra 2011 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka
  v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavkov 1 in 2,
  organ ESMA pripravi osnutek
  izvedbenih tehničnih standardov
  , da se določijo
  :

| (a) | datum, na katerega se izvede izračun za določitev glavnega mesta trgovanja z delnico, in obdobje, zajeto v izračunu; |
| --- | --- |

(a)

datum, na katerega se izvede izračun za določitev glavnega mesta trgovanja z delnico, in obdobje, zajeto v izračunu;

| (b) | datum, do katerega mora zadevni pristojni organ organu ESMA priglasiti delnice, katerih glavno mesto trgovanja je zunaj Unije; |
| --- | --- |

(b)

datum, do katerega mora zadevni pristojni organ organu ESMA priglasiti delnice, katerih glavno mesto trgovanja je zunaj Unije;

| (c) | datum začetka veljavnosti seznama po tem, ko ga organ ESMA objavi. |
| --- | --- |

(c)

datum začetka veljavnosti seznama po tem, ko ga organ ESMA objavi.

Organ ESMA Komisiji predloži osnutek navedenih izvedbenih tehničnih standardov najpozneje do [31. decembra 2011].

Pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka se
  v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 podeli Komisiji.

Člen 15

Izjema za dejavnost vzdrževanja trga in za dejavnosti na primarnem trgu

1.   Členi 5, 6, 7, 8 in 12 se ne uporabljajo za dejavnosti
  vzdrževanja trga.

2.   Komisija
  je pooblaščena, da
  v skladu s
  členom 36
  sprejme
  delegirane akte
  , ki potrjujejo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da trg z dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so za namen uporabe izjeme iz odstavka 1 enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (10) ter Direktivo 2004/109/ES, ter da zanje v tej tretji državi veljata učinkovit nadzor in izvrševanje.

Pravni in nadzorni okvir tretje države lahko velja za enakovrednega, kadar izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | trgi morajo pridobiti dovoljenje in se zanje ves čas izvaja učinkovit nadzor ter izvrševanje; |
| --- | --- |

(a)

trgi morajo pridobiti dovoljenje in se zanje ves čas izvaja učinkovit nadzor ter izvrševanje;

| (b) | trgi imajo jasna in pregledna pravila za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da je s temi vrednostnimi papirji mogoče trgovati poštno, pravilno in učinkovito ter so prosto prenosljivi; |
| --- | --- |

(b)

trgi imajo jasna in pregledna pravila za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da je s temi vrednostnimi papirji mogoče trgovati poštno, pravilno in učinkovito ter so prosto prenosljivi;

| (c) | od izdajateljev vrednostnih papirjev se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev; |
| --- | --- |

(c)

od izdajateljev vrednostnih papirjev se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev;

| (d) | preglednost in poštenost trga se zagotavlja s preprečevanjem tržne zlorabe v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(d)

preglednost in poštenost trga se zagotavlja s preprečevanjem tržne zlorabe v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

3.   Člena 8 in 12 se ne uporabljata za dejavnosti fizične ali pravne osebe, ki kot pooblaščeni primarni trgovec na podlagi dogovora z izdajateljem državnega dolžniškega instrumenta v zvezi s finančnim instrumentom, s katerim se trguje na primarnem ali sekundarnem trgu za državne dolžniške instrumente, deluje v lastnem imenu.

4.   Členi 5, 6, 7 in 12 se ne uporabljajo za fizično ali pravno osebo, ki izvede kratko prodajo vrednostnega papirja ali ima neto kratko pozicijo v zvezi z izvajanjem stabilizacije v skladu s Poglavjem III Uredbe Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (11).

5.   Izjeme iz odstavkov 1 in 3 se uporabljajo samo, kadar zadevna fizična ali pravna oseba pred tem pisno priglasi zadevnemu pristojnemu organu svoje matične države članice, da namerava uporabiti izjemo. Priglasitev se izvede najmanj trideset koledarskih dni pred nameravano uporabo izjeme.

6.   Pristojni organ matične države članice lahko prepove uporabo izjeme, kadar meni, da fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje pogojev zanjo. Vsaka prepoved se določi v roku trideset koledarskih dni iz prejšnjega odstavka ali po tem, če pristojni organ ugotovi, da oseba zaradi spremenjenih razmer ne izpolnjuje več pogojev.

7.   Subjekt iz tretje države, ki nima dovoljenja v Uniji, pošlje priglasitev iz odstavka 5 pristojnemu organu glavnega mesta trgovanja v Uniji, na katerem trguje.

8.   Fizična ali pravna oseba, ki izvede priglasitev v skladu z odstavkom 5, pristojnemu organu svoje matične države članice čim prej pisno priglasi spremembe, ki vplivajo na njeno upravičenost do izjeme.

9.   Zadevni pristojni organ matične države članice lahko od fizične ali pravne osebe, ki uporablja izjeme iz odstavka 1, 3 ali 4, pisno zahteva informacije o njenih kratkih pozicijah ali dejavnostih, ki se izvajajo v okviru izjeme. Fizična ali pravna oseba predloži informacije najpozneje štiri koledarske dni po tem, ko je bila podana zahteva.

10.   Zadevni pristojni organ v dveh tednih od priglasitve v skladu z odstavkom 5 ali 8 organu ESMA priglasi vzdrževalce trga in pooblaščene primarne trgovce, ki uporabljajo izjemo, ter vzdrževalce trga in pooblaščene primarne trgovce, ki je ne uporabljajo več.

11.   Organ ESMA seznam vzdrževalcev trga in pooblaščenih primarnih trgovcev, ki uporabljajo izjemo, objavi na svoji spletni strani in ga posodablja.

POGLAVJE V

POOBLASTILA ZA POSREDOVANJE PRISTOJNIH ORGANOV IN ORGANA ESMA

Oddelek 1

Pooblastila pristojnih organov

Člen 16

Razkritje v izjemnih razmerah

1.   Pristojni organ države članice lahko od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v določenem finančnem instrumentu ali kategoriji finančnih instrumentov, zahteva, da priglasijo ali javnosti razkrijejo podrobnosti o poziciji vsakič, ko doseže ali pade pod prag za priglasitev, ki ga je določil pristojni organ, in kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah;

| (b) | v primeru javnega razkritja ukrep ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  . |
| --- | --- |

(b)

v primeru javnega razkritja ukrep ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  .

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za finančne instrumente, za katere se preglednost že zahteva v skladu s členi 5 do 8.

Člen 16a

Priglasitev posojevalcev v izjemnih razmerah

1.
     
  Pristojni organ države članice lahko sprejme ukrep iz odstavka 2, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | obstajajo neugodni dogodki ali okoliščine, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali zaupanje v trg v tej državi članici; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo neugodni dogodki ali okoliščine, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali zaupanje v trg v tej državi članici;

| (b) | ukrep ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi. |
| --- | --- |

(b)

ukrep ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.

2.
     
  Pristojni organ države članice lahko od fizičnih ali pravnih oseb, ki posojajo posebne finančne instrumente ali kategorije finančnih instrumentov, zahteva, da priglasijo vsa neobičajna povišanja pristojbin, ki se zahtevajo za tovrstno posojanje.

Člen 17

Omejitve prodaje na kratko in podobnih transakcij v izjemnih razmerah

1.   Pristojni organ države članice
  , v kateri je glavno mesto trgovanja s finančnim instrumentom,
  lahko sprejme ukrep iz odstavka 2 ali 3, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah;

| (b) | ukrep
  ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  . |
| --- | --- |

(b)

ukrep
  ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  .

2.   Pristojni organ države članice lahko prepove ali določi pogoje za fizične in pravne osebe, ki izvedejo:

| (a) | prodajo na kratko ali |
| --- | --- |

(a)

prodajo na kratko ali

| (b) | transakcijo, ki ni prodaja na kratko in ki ustvari finančni instrument ali je z njim povezana, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist. |
| --- | --- |

(b)

transakcijo, ki ni prodaja na kratko in ki ustvari finančni instrument ali je z njim povezana, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist.

3.   Pristojni organ države članice lahko fizičnim ali pravnim osebam prepreči transakcije, povezane s finančnimi instrumenti, ali omeji vrednost transakcij, ki se lahko sklenejo s finančnim instrumentom.

4.   Ukrep iz odstavka 2 ali 3 lahko velja za transakcije v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti, finančnimi instrumenti točno določene kategorije ali s točno določenim finančnim instrumentom. V katerih okoliščinah ukrep velja ali katere izjeme zanj veljajo, lahko opredeli zadevni pristojni organ. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.

Člen 18

Omejitve za transakcije zamenjav kreditnega tveganja v izjemnih razmerah

1.   Pristojni organ države članice lahko fizičnim ali pravnim osebam omeji sklepanje transakcij zamenjav kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo
  lastne
  države članice ali omeji vrednost nekritih pozicij v zamenjavah kreditnega tveganja, ki jih lahko fizične ali pravne oseba prevzamejo v zvezi s finančno obveznostjo
  lastne
  države članice, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov, ki resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov, ki resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v tej državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah;

| (b) | ukrep
  ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  . |
| --- | --- |

(b)

ukrep
  ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi
  .

2.   Ukrep iz odstavka 1 lahko velja za transakcije zamenjav kreditnega tveganja določene kategorije ali za določene transakcije zamenjav kreditnega tveganja. V katerih okoliščinah ukrep velja ali katere izjeme zanj veljajo, lahko opredeli zadevni pristojni organ. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.

2a.
     
  Pristojni organ, ki je sprejel ukrep po odstavku 1, lahko zaprosi organ ESMA, naj razmisli o uporabi svojih pooblastil po členu 24(1)(c), če bi bilo treba zaradi obravnavanih neugodnih dogodkov ali razvoja dogodkov uvesti ukrep na ravni Unije.

Člen 19

Pooblastilo za začasno omejitev prodaje finančnih instrumentov na kratko v primeru znatnega padca cene

1.   Kadar cena finančnega instrumenta na mestu trgovanja v enem trgovalnem dnevu pade s končne cene prejšnjega trgovalnega dne na trgovalnem mestu za vrednost iz odstavka 4, pristojni organ matične države članice za to mesto trgovanja presodi, ali je primerno, da se fizičnim ali pravnim osebam prepove ali omeji kratka prodaja tega finančnega instrumenta na tem mestu trgovanja ali kako drugače omejijo transakcije z njim na tem mestu trgovanja, da se prepreči nenadzorovan padec cene finančnega instrumenta.

Kadar se pristojni organ v skladu s prvim pododstavkom prepriča, da je to primerno, v primeru delnice ali dolžniškega instrumenta osebam prepove ali omeji prodajo na kratko na zadevnem mestu trgovanja, če gre za drugo vrsto finančnega instrumenta, pa transakcije z njim na tem mestu trgovanja omeji.

2.   Ukrep velja za obdobje, ki ne presega konca trgovalnega dne po trgovalnem dnevu, ko je prišlo do padca cene.
  Pristojni organ matične države članice lahko ukrep podaljša, če to upravičujejo razlogi za ukrep.

3.   Ukrep velja v okoliščinah ali pa zanj veljajo izjeme, ki jih opredeli pristojni organ. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.

3a.
     
  Po prejetju priglasitve od pristojnega organa, da bo fizičnim ali pravnim osebam prepove ali omeji kratko prodajo finančnega instrumenta na mestu trgovanja ali kako drugače omeji transakcije z njim na tem mestu trgovanja, organ ESMA pred začetkom naslednjega trgovalnega dne presodi, ali bi bilo ustrezno razširiti ukrep na vsa mesta trgovanja, kjer se trguje s tem finančnim instrumentom in ki jih zadeva ukrep v skladu s členom 24.

4.   V primeru delnice znaša padec vrednosti 10 % ali več, za ostale kategorije finančnih instrumentov pa znesek opredeli Komisija.

Organ ESMA lahko po potrebi izda in pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji mnenje o prilagoditvi pragov iz odstavka 4, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.

Komisija
  v roku treh mesecev po prejetju mnenja organa ESMA
  z delegiranimi akti v skladu s členom 36 ▐ določi
  možnosti za obdobje uporabe ukrepa in
  padec vrednosti za finančne instrumente ▐, upoštevaje posebnosti posamezne kategorije finančnih instrumentov
  in razlike zaradi nestanovitnosti cen
  .

5.   
  Da se zagotovi dosledno usklajenost tega člena, organ ESMA oblikuje osnutek
  regulativnih tehničnih standardov, v katerih se opredeli metoda za izračun 10-odstotnega padca za delnice in padca vrednosti iz odstavka 4, ki ga določi Komisija. Organ ESMA Komisiji predloži osnutke navedenih regulativnih tehničnih standardov do 31. decembra 2011.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje
  regulativnih
  tehničnih
  standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 20

Obdobje omejitev

Ukrepi v skladu s
  členi 16, 16a, 17 in 18
  sprva veljajo tri mesece od datuma objave obvestila iz člena 21.

Če razlogi za sprejeti ukrep še vedno obstajajo, se lahko
  ukrep podaljša
  , vendar največ
  za tri mesece.
  Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Člen 21

Obvestilo o omejitvah

1.   Pristojni organ na svoji spletni strani objavi obvestilo o sklepu o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavkov 16 do 19.

2.   V obvestilu se navedejo vsaj podrobnosti o:

| (a) | uvedenih ukrepih, vključno z instrumenti in kategorijo transakcij, za katere veljajo, in o trajanju ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

uvedenih ukrepih, vključno z instrumenti in kategorijo transakcij, za katere veljajo, in o trajanju ukrepov;

| (b) | razlogih, zakaj pristojni organ meni, da je treba uvesti ukrepe, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge. |
| --- | --- |

(b)

razlogih, zakaj pristojni organ meni, da je treba uvesti ukrepe, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge.

3.   Ukrep v skladu s členi 16 do 19 začne veljati, ko je obvestilo objavljeno ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za transakcije, sklenjene po začetku veljavnosti ukrepa.

Člen 22

Priglasitev organu ESMA in drugim pristojnim organom

1.   Pred uvedbo ali podaljšanjem ukrepa iz členov 16,
  16a,
  17 ali 18 in pred uvedbo omejitve iz člena 19 pristojni organ priglasi predlagani ukrep organu ESMA in drugim pristojnim organom.

2.   Priglasitev zajema podrobnosti o predlaganih ukrepih, kategorijo finančnih instrumentov in transakcij, za katere se bodo uporabljali, dokaze, ki podpirajo razloge za uvedbo ukrepov, in čas, kdaj naj bi začeli veljati.

3.   Priglasitev predlagane uvedbe ali podaljšanja ukrepa v skladu s členi 16,
  16a,
  17 in 18 se izvede najmanj 24 ur, preden naj bi ukrep začel veljati ali bi bil podaljšan. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko pristojni organ priglasitev izjemoma izvede manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa. Priglasitev v skladu s členom 19 se izvede, preden naj bi ukrep začel veljati.

4.   Pristojni organ države članice, ki prejme priglasitev po tem členu, lahko sprejme ukrepe v skladu s členi 16 do 19 v tej državi članici, kadar je ugotovljeno, da je ukrep potreben ukrep za podporo drugemu pristojnemu organu. Kadar namerava pristojni organ sprejeti ukrepe, prav tako pošlje obvestilo v skladu z odstavki 1 do 3.

Oddelek 2

Pooblastila organa ESMA

Člen 23

Usklajevanje s strani organa ESMA

1.   Organ ESMA ima vlogo spodbujevalca in usklajevalca v zvezi z ukrepi, ki jih pristojni organi sprejmejo v skladu z oddelkom 1. Zlasti zagotovi, da pristojni organi pri ukrepih iz oddelka 1 uporabljajo dosleden pristop, kar zlasti velja, kadar je treba uporabiti pooblastila za posredovanje iz oddelka 1, za naravo uvedenih ukrepov, njihov začetek veljavnosti in trajanje.

2.   Po prejemu priglasitve ukrepa v skladu s členom 22, ki ga je treba uvesti ali podaljšati v skladu s členom 16,
  16a,
  17 ali 18, organ ESMA v 24 urah izda
  odločitev
  o tem, ali je ukrep ali predlagani ukrep za obravnavo izjemnih razmer potreben. V
  odločitvi
  navede, ali so se po njegovem mnenju pojavili neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov, ki resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v eni ali več držav članic, ali je ukrep ali predlagani ukrep primeren in sorazmeren za obravnavanje nevarnosti in ali je predlagano trajanje ukrepov upravičeno. Če meni, da je za obravnavo grožnje potreben ukrep drugega pristojnega organa, to
  v svoji odločitvi
  tudi navede
  in zahteva od zadevnega pristojnega organa, da ga v 24 urah uvede
  .
  Odločitev
  objavi na svoji spletni strani.

3.   
  Če organ ESMA meni, da bi bilo treba sprejeti ukrep na ravni Unije, je njegova odločitev za pristojne organe zavezujoča, ukrep pa se uvede v 24 urah.

3a.
     
  Organ ESMA redno pregleduje ukrepe po tem členu, v vsakem primeru pa vsaj na tri mesece. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Člen 24

Pooblastila za posredovanje organa ESMA

1.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 organ ESMA sprejme, kadar so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 2, enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v določenem finančnem instrumentu ali kategoriji finančnih instrumentov, zahteva priglasitev podrobnosti takih pozicij pristojnemu organu ali njihovo razkritje javnosti; |
| --- | --- |

(a)

od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v določenem finančnem instrumentu ali kategoriji finančnih instrumentov, zahteva priglasitev podrobnosti takih pozicij pristojnemu organu ali njihovo razkritje javnosti;

| (b) | fizičnim ali pravnim osebam prepove ali omeji prodajo na kratko ali sklenitev transakcije, ki ustvari finančni instrument ali je povezana z njim, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist; |
| --- | --- |

(b)

fizičnim ali pravnim osebam prepove ali omeji prodajo na kratko ali sklenitev transakcije, ki ustvari finančni instrument ali je povezana z njim, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist;

| (c) | fizičnim ali pravnim osebam omeji sklepanje transakcij zamenjav kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo države članice ali Unije ali omeji vrednost nekritih pozicij v zamenjavah kreditnega tveganja, ki jih lahko fizična ali pravna oseba prevzame v zvezi s finančno obveznostjo države članice ali Unije; |
| --- | --- |

(c)

fizičnim ali pravnim osebam omeji sklepanje transakcij zamenjav kreditnega tveganja v zvezi s finančno obveznostjo države članice ali Unije ali omeji vrednost nekritih pozicij v zamenjavah kreditnega tveganja, ki jih lahko fizična ali pravna oseba prevzame v zvezi s finančno obveznostjo države članice ali Unije;

| (d) | fizičnim ali pravnim osebam prepreči sklepanje transakcij, ki so povezane s finančnimi instrumenti
  , ki sodijo v področje uporabe te uredbe
  , ali omeji vrednost transakcij, ki se lahko sklenejo s temi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(d)

fizičnim ali pravnim osebam prepreči sklepanje transakcij, ki so povezane s finančnimi instrumenti
  , ki sodijo v področje uporabe te uredbe
  , ali omeji vrednost transakcij, ki se lahko sklenejo s temi finančnimi instrumenti.

Zadevni pristojni organ lahko opredeli, v katerih okoliščinah ukrep velja in ali zanj veljajo izjeme. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.

2.   Organ ESMA sprejme sklep iz odstavka 1 samo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | ukrepi iz točk (a) do (d) odstavka 1 obravnavajo grožnjo pravilnemu delovanju in integriteti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, obstajajo pa tudi čezmejni učinki; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi iz točk (a) do (d) odstavka 1 obravnavajo grožnjo pravilnemu delovanju in integriteti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, obstajajo pa tudi čezmejni učinki;

| (b) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za odpravo grožnje ali pa sprejeti ukrepi grožnje ne rešujejo zadostno. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za odpravo grožnje ali pa sprejeti ukrepi grožnje ne rešujejo zadostno.

3.   Pri sprejetju ukrepov iz odstavka 1 organ ESMA upošteva, v kolikšni meri:

| (a) | bo ukrep pomembno zmanjšal grožnjo pravilnemu delovanju in integriteti finančnih trgov ter stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno povečal zmožnost pristojnih organov za spremljanje grožnje; |
| --- | --- |

(a)

bo ukrep pomembno zmanjšal grožnjo pravilnemu delovanju in integriteti finančnih trgov ter stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno povečal zmožnost pristojnih organov za spremljanje grožnje;

| (b) | ukrep ne bo povzročil tveganja regulatorne arbitraže; |
| --- | --- |

(b)

ukrep ne bo povzročil tveganja regulatorne arbitraže;

| (c) | se učinkovitost finančnih trgov zaradi negativnih učinkov ukrepa, vključno z zmanjšanjem likvidnosti teh trgov ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih, ne bo nesorazmerno zmanjšala v primerjavi s koristmi ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

se učinkovitost finančnih trgov zaradi negativnih učinkov ukrepa, vključno z zmanjšanjem likvidnosti teh trgov ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih, ne bo nesorazmerno zmanjšala v primerjavi s koristmi ukrepa.

Če pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 16,
  16a,
  17 ali 18, lahko organ ESMA sprejme ukrep iz odstavka 1, ne da bi izdal
  odločitev
  iz člena 23.

4.   Preden uvede ali podaljša ukrep iz odstavka 1, se po potrebi posvetuje z Evropskim odborom za sistemska tveganja in drugimi zadevnimi organi.

5.   Preden uvede ali podaljša ukrep iz odstavka 1, organ ESMA zadevnim organom priglasi predlagani ukrep. Priglasitev zajema podrobnosti o predlaganih ukrepih, kategorijo finančnih instrumentov in transakcij, za katere se bodo uporabljali, dokaze, ki podpirajo razloge za uvedbo ukrepov, in čas, kdaj naj bi začeli veljati.

6.   Priglasitev je treba izvesti najmanj 24 ur, preden naj bi ukrep začel veljati ali bi bil podaljšan. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko organ ESMA priglasitev izjemoma izvede manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.

7.   Organ ESMA obvestilo o sklepu o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1 objavi na svoji spletni strani. V njem navede vsaj:

| (a) | uvedene ukrepe, vključno z instrumenti in kategorijo transakcij, za katere veljajo, in trajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

uvedene ukrepe, vključno z instrumenti in kategorijo transakcij, za katere veljajo, in trajanje ukrepov;

| (b) | razloge, zakaj meni, da je treba ukrepe uvesti, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge. |
| --- | --- |

(b)

razloge, zakaj meni, da je treba ukrepe uvesti, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge.

8.   Ukrep začne veljati, ko je obvestilo objavljeno ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za transakcije, sklenjene po začetku veljavnosti ukrepa.

9.   Organ ESMA svoje ukrepe iz odstavka 1 pregleduje v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati. Za podaljšanje ukrepov se uporabljajo odstavki 2 do 8.

10.   Ukrep, ki ga v skladu s tem členom sprejme organ ESMA, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu z oddelkom 1.

Člen 25

Dodatna opredelitev neugodnih dogodkov ali neugodnega razvoja

Merila in dejavnike, ki jih morajo pristojni organi in organ ESMA upoštevati pri odločanju, ali obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj iz členov 16,
  16a,
  17, 18 in 23 ter grožnje iz člena 24(2)(a), opredeli Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 36 ter ob upoštevanju pogojev iz členov 37 in 38.

POGLAVJE VI

VLOGA PRISTOJNIH ORGANOV

Člen 26

Pristojni organi

Vsaka država članica določi pristojni organ za namen te uredbe.
  Ta organ je javni organ.
  Države članice o tem obvestijo Komisijo, organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic.

Člen 27

Pooblastila pristojnih organov

1.   Pristojni organi imajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje nalog v skladu s to uredbo. Svoja pooblastila izvajajo na naslednje načine:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(c)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

2.   Za opravljanje svojih nalog imajo pristojni organi držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo naslednja pooblastila:

| (a) | imajo dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod; |
| --- | --- |

(a)

imajo dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;

| (b) | zahtevajo informacije od katere koli fizične ali pravne osebe ter fizično ali pravno osebo po potrebi povabijo in zaslišijo, da pridobijo informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo informacije od katere koli fizične ali pravne osebe ter fizično ali pravno osebo po potrebi povabijo in zaslišijo, da pridobijo informacije;

| (c) | opravljajo inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; |
| --- | --- |

(c)

opravljajo inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;

| (d) | zahtevajo obstoječe evidence o telefonskem in podatkovnem prometu; |
| --- | --- |

(d)

zahtevajo obstoječe evidence o telefonskem in podatkovnem prometu;

| (e) | zahtevajo prenehanje vsakega ravnanja, ki je v nasprotju z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo prenehanje vsakega ravnanja, ki je v nasprotju z določbami te uredbe;

| (f) | zahtevajo zamrznitev in/ali zaseg sredstev. |
| --- | --- |

(f)

zahtevajo zamrznitev in/ali zaseg sredstev.

3.   Pristojni organi držav članic imajo ne glede na odstavka 2(a) in (b) pooblastilo, da v posameznih primerih od fizične ali pravne osebe, ki sklene transakcijo zamenjave kreditnega tveganja, zahtevajo:

| (a) | obrazložitev namena transakcije in ali je namenjena varovanju pred tveganjem ali čemu drugemu; |
| --- | --- |

(a)

obrazložitev namena transakcije in ali je namenjena varovanju pred tveganjem ali čemu drugemu;

| (b) | informacije, ki potrjujejo osnovno tveganje, kadar je namen transakcije varovanje pred tveganjem. |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki potrjujejo osnovno tveganje, kadar je namen transakcije varovanje pred tveganjem.

Člen 28

Preiskave organa ESMA

Organ ESMA lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov
  , Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije
  ali na lastno pobudo izvede preiskavo v zvezi s kakim vprašanjem ali ravnanjem, povezanim s prodajo na kratko ali uporabo instrumentov zamenjave kreditnega tveganja, da presodi, ali utegne to vprašanje ali ravnanje ogroziti finančno stabilnost ali tržno zaupanje v Uniji.

Organ ESMA
  v treh mesecih po preiskavi
  objavi poročilo, v katerem navede ugotovitve in priporočila v zvezi s tem vprašanjem ali ravnanjem.

Člen 29

Poslovna skrivnost

1.   Obveznost poslovne skrivnosti velja za vse fizične ali pravne osebe, ki delajo ali so delale pri pristojnem organu, drugem organu, fizični ali pravni osebi, na katero je pristojni organ prenesel naloge, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih je pristojni organ pogodbeno zaposlil.
  Zaupne
  informacije, ki so poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni fizični ali pravni osebi ali organu, razen kadar je razkritje potrebno v sodnih postopkih.

2.   Vse informacije, ki si jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe
  in ki zadevajo poslovne ali operativne razmere in druge gospodarske ali osebne zadeve,
  štejejo za zaupne
  največ 10 let in zanje ta čas velja poslovna skrivnost
  , razen kadar pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se informacije lahko razkrijejo ali če je razkritje potrebno za sodne postopke.

Člen 30

Obveznost sodelovanja

Pristojni organi držav članic sodelujejo, kadar je to potrebno ali koristno za namene te uredbe. Pristojni organi si brez odlašanja izmenjajo zlasti informacije, potrebne za opravljanje nalog, ki jih imajo po tej uredbi.

Člen 30a

Sodelovanje z organom ESMA

1.
     
  Pristojni organi za namene te uredbe sodelujejo z organom ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

2.
     
  V skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 mu brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.

Člen 31

Sodelovanje v primeru zahteve za inšpekcijske preglede ali preiskave na kraju samem

1.   Pristojni organ države članice lahko zahteva pomoč pristojnega organa druge države članice pri inšpekcijskih pregledih ali preiskavah na kraju samem.

Pristojni organ obvesti organ ESMA o vsaki zahtevi iz prvega pododstavka. Preiskave ali inšpekcijske preglede s čezmejnim učinkom usklajuje organ ESMA.

2.   Kadar pristojni organ prejme zahtevo od pristojnega organa druge države članice za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:

| (a) | inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem opravi sam; |
| --- | --- |

(a)

inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem opravi sam;

| (b) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;

| (c) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (d) | imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem; |
| --- | --- |

(d)

imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem;

| (e) | si lahko posamezne naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, razdeli z drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(e)

si lahko posamezne naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, razdeli z drugimi pristojnimi organi.

2a.
     
  Evropski nadzorni organ (ESMA) lahko vse potrebne inšpekcijske preglede na kraju samem izvaja z najavo ali brez najave.

Izvedbo posameznih preiskovalnih nalog in inšpekcijskih pregledov na kraju samem lahko zahteva tudi od pristojnih organov držav članic.

Člen 32

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Pristojni organi sklenejo s pristojnimi organi tretjih držav sporazume o sodelovanju glede izmenjave informacij
  z nadzornimi
  organi v tretjih državah, uveljavljanja obveznosti iz te uredbe v tretjih državah in sprejetja podobnih ukrepov s strani pristojnih organov za dopolnitev ukrepov, sprejetih po členih 16 do 25.

Kadar namerava pristojni organ skleniti tovrstni sporazum, o tem obvesti organ ESMA in druge pristojne organe.

1a.
     
  Informacije, pridobljene od pristojnih organov tretjih držav, pristojni organi v skladu s členom 30 posredujejo organu ESMA.

2.   Organ ESMA usklajuje pripravo sporazumov o sodelovanju med pristojnimi organi držav članic in zadevnimi
  nadzornimi
  organi tretjih držav.
  Organ ESMA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 sprejme smernice za pripravo modela
  sporazuma, ki ga uporabijo pristojni organi.

Organ ESMA usklajuje tudi izmenjavo informacij, pridobljenih od
  nadzornih
  organov tretjih držav, med pristojnimi organi, ki so lahko pomembne za sprejetje ukrepov iz členov 16 do 25.

3.   Pristojni organi sklenejo sporazume o sodelovanju glede izmenjave informacij
  z nadzornimi
  organi tretjih držav samo, kadar za razkrite informacije velja varstvo poslovne skrivnosti, ki je vsaj enakovredno tistemu iz člena 29. Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog navedenih pristojnih organov.

Člen 33

Prenos in hranjenje osebnih podatkov

Države članice v zvezi s prenosom osebnih podatkov med državami članicami ali med državami članicami in tretjo državo uporabljajo Direktivo 95/46/ES. Organ ESMA pri prenosu osebnih podatkov na države članice ali tretjo državo spoštuje Uredbo (ES) št. 45/2001.

Podatki se hranijo največ pet let.

Člen 34

Razkrivanje informacij tretjim državam

Pristojni organ države članice lahko podatke in analizo podatkov posreduje
  nadzornemu organu tretje države
  samo v posameznih primerih in če so izpolnjeni pogoji člena 25 ali 26 Direktive 95/46/ES. Pristojni organ države članice se prepriča, da je posredovanje potrebno za namen te uredbe.
  Podatki se smejo posredovati samo, če
  tretja država
  jamči, da ne bodo posredovani
  drugi tretji državi brez izrecnega pisnega soglasja pristojnega organa države članice.

Pristojni organ države članice informacije,
  ki so po členu 29 zaupne in
  ki jih je prejel od pristojnega organa druge države članice, razkrije
  nadzornemu
  organu tretje države samo, če je pristojni organ zadevne države članice pridobil izrecno soglasje pristojnega organa, ki je posredoval informacije, in, po potrebi, kadar se informacije razkrijejo izključno za namene, s katerimi je pristojni organ soglašal.

Člen 35

Kazni

Države članice
  na podlagi smernic, ki jih sprejme organ ESMA, upoštevaje sporočilo Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev ter v skladu s temeljnimi načeli svoje nacionalne zakonodaje
  določijo pravila o upravnih ukrepih, sankcijah in denarnih kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvideni ukrepi, sankcije in kazni morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračalni.
  Kadar prodajalec prekrši določbe člena 12, morajo biti kazni ustrezno visoke, da prodajalec ne more okoristiti.

Organ ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 sprejme smernice zvezi z vrsto upravnih ukrepov in kazni, ki jih lahko vzpostavijo države članice.

Države članice Komisijo
  in organ ESMA
  uradno obvestijo o ▐ določbah
  iz prvega in drugega podostavka
  do [1. julija 2012], prav tako
  ju
  takoj uradno obvestijo o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo
  na te določbe
  .

Organ ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam veljavnih upravnih ukrepov in kazni za vsako državo članico posebej in ga redno posodablja.

Države članice organu ESMA letno zagotavljajo zbirne informacije o vseh naloženih upravnih ukrepih in kaznih. Če pristojni organ javnosti razkrije, da je bil naložen upravni ukrep ali kazen, o tem obenem uradno obvesti organ ESMA.

POGLAVJE VII

DELEGIRANI AKTI

Člen 36

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov iz
  členov 2(2), 3(7), 4(2), 5(3), 6(2), 7(3), 8(3), 15(2), 19(4) in 25
  se Komisiji podelijo za nedoločen čas.

2a.
     
  Pred sprejetjem delegiranega akta si Komisija prizadeva za posvetovanje z organom ESMA.

3.   Pooblastilo iz členov
  2(2), 3(7), 4(2), 5(3), 6(2), 7(3), 8(3),15(2), 19(4) in 25
  lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu navedeno pooblastilo preneha veljati. Odločitev o preklicu začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je naveden v odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem takoj uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi
  2(2), 3(7), 4(2), 5(3), 6(2), 7(3), 8(3), 15(2), 19(4) in 25,
  začne veljati samo, če Evropski parlament in Svet
  v treh mesecih
  od dneva, ko jima je bilo poslano uradno obvestilo o delegiranem aktu, ali če sta pred iztekom tega obdobja oba obvestila Komisijo o odločitvi, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala. To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

▐

Člen 39

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (12).
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (13)

  .

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5
  Uredbe (EU) št. 182/2011
  , ob upoštevanju določb člena 8 Uredbe.

▐

Člen 39a

Rok za sprejetje delegiranih aktov

Komisija sprejme delegirane akte na podlagi členov 2(2), 3(7), 4(2), 5(3), 6(2), 7(3), 8(3), 15(2), 19(4) in 25 do ... (14).

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 40

Pregled in poročanje

Komisija ob upoštevanju razprave s pristojnimi organi in organom ESMA do
  30. junija 2013
  predloži Evropskemu parlamentu
  in Svetu
  o:

| (a) | primernosti poročanja in pragov za razkritje iz členov 5
  ▐
  in 8; |
| --- | --- |

(a)

primernosti poročanja in pragov za razkritje iz členov 5
  ▐
  in 8;

| (aa) | ustreznosti zahtev o javnem razkritju ter zahtevi po razkritju in pragovih zanj po členu 7, ob posebnem upoštevanju njihovega vpliva na likvidnost in nestanovitnost cen na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(aa)

ustreznosti zahtev o javnem razkritju ter zahtevi po razkritju in pragovih zanj po členu 7, ob posebnem upoštevanju njihovega vpliva na likvidnost in nestanovitnost cen na finančnih trgih;

| (ab) | tem, ali je ustrezno neposredno, centralizirano poročanje organu ESMA; |
| --- | --- |

(ab)

tem, ali je ustrezno neposredno, centralizirano poročanje organu ESMA;

| (b) | delovanju omejitev in zahtev iz poglavja II; |
| --- | --- |

(b)

delovanju omejitev in zahtev iz poglavja II;

| (c) | primernosti morebitnih drugih omejitev ali pogojev glede prodaje na kratko ali zamenjav kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(c)

primernosti morebitnih drugih omejitev ali pogojev glede prodaje na kratko ali zamenjav kreditnega tveganja.

Člen 41

Prehodna določba

Ukrepi, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in so veljali pred 15. septembrom 2010, se lahko uporabljajo do [1. julija 2013], če so priglašeni Komisiji.

Člen 41a

Osebje in sredstva organa ESMA

Organ ESMA do 31. decembra 2011 oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tem.

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od [1. julija 2012].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 34.

1

(2)  UL C 91, 23.3.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

3

(4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

5

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

6

(7)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

7

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1).

8

(9)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

9

(10)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

10

(11)  UL L 336, 23.12.2003, str. 33.

11

(12)  UL L 191, 13.7.2001, str. 45.

12

(13)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

13

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(14)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

14

Šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/328

---

Torek, 5. julij 2011Odškodninske sheme za vlagatelje ***I

P7_TA(2011)0313

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (KOM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

2013/C 33 E/37

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0371),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0174/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0174/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki sta jih v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predložila Švedski parlament in Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva, v katerih zatrjujeta, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki sta jih v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predložila Švedski parlament in Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva, v katerih zatrjujeta, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0167/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

---

Torek, 5. julij 2011P7_TC1-COD(2010)0199

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, je bilo ugotovljeno, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz, poročilo pa je vključevalo tudi priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora finančnega sektorja v Evropi, vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za sektor vrednostnih papirjev, eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter eden za bančni sektor, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski odbor za sistemska tveganja. Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009"Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva" predlagala okrepitev regulativnega okvira Unije za finančne storitve in zlasti izboljšanje zaupanja vlagateljev. Komisija je septembra 2009 predlagala zakonodajni paket za ustanovitev novih organov, vključno z Evropskim nadzornim organom (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki bi zlasti prispeval k usklajeni uporabi zakonodaje Unije ter vzpostavitvi visoko kakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks. |
| --- | --- |

(1)

V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, je bilo ugotovljeno, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz, poročilo pa je vključevalo tudi priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora finančnega sektorja v Evropi, vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za sektor vrednostnih papirjev, eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter eden za bančni sektor, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski odbor za sistemska tveganja. Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009"Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva" predlagala okrepitev regulativnega okvira Unije za finančne storitve in zlasti izboljšanje zaupanja vlagateljev. Komisija je septembra 2009 predlagala zakonodajni paket za ustanovitev novih organov, vključno z Evropskim nadzornim organom (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki bi zlasti prispeval k usklajeni uporabi zakonodaje Unije ter vzpostavitvi visoko kakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks.

| (2) | Treba je spremeniti Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (4), da se ohrani zaupanje v finančni sistem in se bolje zaščiti vlagatelje ob upoštevanju razvoja pravnega okvira Unije, razvoja na finančnih trgih ter težav pri izvajanju navedene direktive v državah članicah, kadar investicijska podjetja ne morejo vrniti sredstev, ki jih hranijo v imenu strank. |
| --- | --- |

(2)

Treba je spremeniti Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (4), da se ohrani zaupanje v finančni sistem in se bolje zaščiti vlagatelje ob upoštevanju razvoja pravnega okvira Unije, razvoja na finančnih trgih ter težav pri izvajanju navedene direktive v državah članicah, kadar investicijska podjetja ne morejo vrniti sredstev, ki jih hranijo v imenu strank.

| (3) | S sprejetjem Direktive 97/9/ES je bila dopolnjena Direktiva Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (5) ter zagotovila, da vsaka država članica vzpostavi odškodninsko shemo za vlagatelje za zagotovitev usklajene minimalne ravni zaščite, vsaj za male vlagatelje, kadar investicijsko podjetje ni sposobno izpolniti svojih obveznosti do strank. Ko je Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (6) razveljavila Direktivo 93/22/EGS, je določila nov seznam investicijskih storitev in dejavnosti, da bi vključila široko paleto dejavnosti, usmerjenih k vlagateljem, in zagotovila ustrezno stopnjo uskladitve, da se vlagateljem omogoči visoka raven zaščite, investicijskim podjetjem pa opravljanje storitev po vsej Uniji. Zato je treba Direktivo 97/9/ES uskladiti z Direktivo 2004/39/ES za zagotovitev, da bo opravljanje vseh investicijskih storitev in dejavnosti še naprej ustrezno vključeno v sheme. |
| --- | --- |

(3)

S sprejetjem Direktive 97/9/ES je bila dopolnjena Direktiva Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (5) ter zagotovila, da vsaka država članica vzpostavi odškodninsko shemo za vlagatelje za zagotovitev usklajene minimalne ravni zaščite, vsaj za male vlagatelje, kadar investicijsko podjetje ni sposobno izpolniti svojih obveznosti do strank. Ko je Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (6) razveljavila Direktivo 93/22/EGS, je določila nov seznam investicijskih storitev in dejavnosti, da bi vključila široko paleto dejavnosti, usmerjenih k vlagateljem, in zagotovila ustrezno stopnjo uskladitve, da se vlagateljem omogoči visoka raven zaščite, investicijskim podjetjem pa opravljanje storitev po vsej Uniji. Zato je treba Direktivo 97/9/ES uskladiti z Direktivo 2004/39/ES za zagotovitev, da bo opravljanje vseh investicijskih storitev in dejavnosti še naprej ustrezno vključeno v sheme.

| (4) | Ob sprejetju Direktive 97/9/ES sta se upoštevala kritje in delovanje sistemov zajamčenih vlog, kot so bili urejeni z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (7). Zato je primerno, da se vse spremembe Direktive 94/19/ES še naprej upoštevajo. |
| --- | --- |

(4)

Ob sprejetju Direktive 97/9/ES sta se upoštevala kritje in delovanje sistemov zajamčenih vlog, kot so bili urejeni z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (7). Zato je primerno, da se vse spremembe Direktive 94/19/ES še naprej upoštevajo.

| (5) | Vlagatelji morda niso seznanjeni z morebitnimi omejitvami

  neobstojem ali omejenostjo
  dovoljenj investicijskih podjetij, zato jih je treba zaščititi v primerih, ko investicijska podjetja kršijo svoje dovoljenje
  ali poslujejo brez njega
  , zlasti tako, da hranijo sredstva stranke ali storitve določeni vrsti strank zagotavljajo ob kršenju pogojev svojega dovoljenja
  ali brez njega
  . Zato morajo sheme pokrivati sredstva strank, ki jih investicijska podjetja dejansko hranijo v zvezi s kakršnim koli investicijskim poslom. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(5)

Vlagatelji morda niso seznanjeni z morebitnimi omejitvami

  neobstojem ali omejenostjo
  dovoljenj investicijskih podjetij, zato jih je treba zaščititi v primerih, ko investicijska podjetja kršijo svoje dovoljenje
  ali poslujejo brez njega
  , zlasti tako, da hranijo sredstva stranke ali storitve določeni vrsti strank zagotavljajo ob kršenju pogojev svojega dovoljenja
  ali brez njega
  . Zato morajo sheme pokrivati sredstva strank, ki jih investicijska podjetja dejansko hranijo v zvezi s kakršnim koli investicijskim poslom. [Sprememba 1]

| (6) | Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (8) investicijskim podjetjem dovoljuje, da finančne instrumente, ki jih hranijo v imenu strank, deponirajo na račune, odprte pri tretji osebi. Za tretjo osebo se ne uporabljajo nujno posebni predpisi ali nadzor. Plačilna nesposobnost tretje osebe lahko ne glede na skladnost z Direktivo 2006/73/ES vpliva na pravice vlagateljev, če ta tretja oseba finančnih instrumentov ne more vrniti investicijskemu podjetju. Za okrepitev zaupanja vlagateljev je upravičenost do odškodnine na podlagi Direktive 97/9/ES brez poseganja v veljavne nacionalne sisteme odgovornosti ustrezno razširiti na primer, ko investicijsko podjetje stranki ne more vrniti finančnih instrumentov zaradi plačilne nesposobnosti tretje osebe, pri kateri so investicijsko podjetje ali njegovi skrbniki finančne instrumente deponirali. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (8) investicijskim podjetjem dovoljuje, da finančne instrumente, ki jih hranijo v imenu strank, deponirajo na račune, odprte pri tretji osebi. Za tretjo osebo se ne uporabljajo nujno posebni predpisi ali nadzor. Plačilna nesposobnost tretje osebe lahko ne glede na skladnost z Direktivo 2006/73/ES vpliva na pravice vlagateljev, če ta tretja oseba finančnih instrumentov ne more vrniti investicijskemu podjetju. Za okrepitev zaupanja vlagateljev je upravičenost do odškodnine na podlagi Direktive 97/9/ES brez poseganja v veljavne nacionalne sisteme odgovornosti ustrezno razširiti na primer, ko investicijsko podjetje stranki ne more vrniti finančnih instrumentov zaradi plačilne nesposobnosti tretje osebe, pri kateri so investicijsko podjetje ali njegovi skrbniki finančne instrumente deponirali.

| (7) | Direktiva 2006/73/ES določa, da morajo investicijska podjetja sredstva strank, ki jih prejmejo, položiti na enega ali več računov, odprtih pri tretji osebi. Navedene tretje osebe zajemajo le centralne banke, kreditne institucije, banke s pridobljenim dovoljenjem v tretji državi ali kvalificirani sklad denarnega trga. Zaradi stroge ureditve, zagotovljene z Direktivo 2006/73/ES, kritja na podlagi shem ni treba razširiti na plačilno nesposobnost tretje osebe, pri kateri so deponirana sredstva. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2006/73/ES določa, da morajo investicijska podjetja sredstva strank, ki jih prejmejo, položiti na enega ali več računov, odprtih pri tretji osebi. Navedene tretje osebe zajemajo le centralne banke, kreditne institucije, banke s pridobljenim dovoljenjem v tretji državi ali kvalificirani sklad denarnega trga. Zaradi stroge ureditve, zagotovljene z Direktivo 2006/73/ES, kritja na podlagi shem ni treba razširiti na plačilno nesposobnost tretje osebe, pri kateri so deponirana sredstva.

| (8) | Ker je kritje odškodnine na podlagi Direktive 94/19/ES zdaj večje kot na podlagi te direktive, je treba vlagateljem v V primerih, ko bi sredstva, ki jih hranijo banke, spadala na področje uporabe direktiv 94/19/ES in ali 97/9/ES, zagotoviti največjo zaščito. Zato mora v teh primerih vlagatelj

  morajo vlagatelji
  odškodnino prejeti na podlagi Direktive 94/19/ES. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(8)

Ker je kritje odškodnine na podlagi Direktive 94/19/ES zdaj večje kot na podlagi te direktive, je treba vlagateljem v V primerih, ko bi sredstva, ki jih hranijo banke, spadala na področje uporabe direktiv 94/19/ES in ali 97/9/ES, zagotoviti največjo zaščito. Zato mora v teh primerih vlagatelj

  morajo vlagatelji
  odškodnino prejeti na podlagi Direktive 94/19/ES. [Sprememba 2]

| (9) | Za izterjavo sredstev, ki se plačajo za odškodnino, je treba shemam, ki vlagateljem izplačajo odškodnino zaradi plačilne nesposobnosti depozitarja ali tretje osebe, zagotoviti pravico do zamenjave za pravice vlagatelja,

  ali
  investicijskega podjetja ali kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (v nadaljnjem besedilu: KNPVP) v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom. Namen te direktive ne sme biti zmanjšanje odgovornosti investicijskih podjetij ali KNPVP, da izterjajo sredstva od depozitarja ali skrbnika. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(9)

Za izterjavo sredstev, ki se plačajo za odškodnino, je treba shemam, ki vlagateljem izplačajo odškodnino zaradi plačilne nesposobnosti depozitarja ali tretje osebe, zagotoviti pravico do zamenjave za pravice vlagatelja,

  ali
  investicijskega podjetja ali kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (v nadaljnjem besedilu: KNPVP) v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom. Namen te direktive ne sme biti zmanjšanje odgovornosti investicijskih podjetij ali KNPVP, da izterjajo sredstva od depozitarja ali skrbnika. [Sprememba 3]

| (10) | Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (9) določa, da sredstva KNPVP hrani depozitar. Če

  V letu 2011 bo Komisija pripravila predloge za spremembo Direktive 2009/65/ES, da se pojasni obveznost depozitarja, če
  depozitar ali eden od njegovih podskrbnikov ni plačilno sposoben in ne more vrniti finančnih instrumentov, ki jih hrani., to vpliva na vrednost enot premoženja ali delnic KNPVP. Da se v tem primeru poveča zaščita, morajo biti imetniki enot premoženja in delnic KNPVP upravičeni do enake ravni zaščite, kot če bi vlagali neposredno v zadevne finančne instrumente, kadar subjekt, ki hrani finančne instrumente, teh ne more vrniti. Imetniki enot premoženja in delnic KNPVP morajo zaradi izgube vrednosti KNPVP prejeti odškodnino. Hkrati morajo imeti možnost, da ohranijo enote premoženja ali delnice UCITS in s tem pravico, da se jim izplačajo, ko se jim zdi to primerno.

  Po dokončanju revizije Direktive 2009/65/ES bi morala Komisija analizirati, v katerih razmerah plačilna nesposobnost depozitarja ali podskrbnika KNPVP lahko vpliva na vrednosti enot premoženja ali delnic KNPVP. Poročilo o tej analizi se mora predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj z zakonodajnimi predlogi, če je potrebno. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (9) določa, da sredstva KNPVP hrani depozitar. Če

  V letu 2011 bo Komisija pripravila predloge za spremembo Direktive 2009/65/ES, da se pojasni obveznost depozitarja, če
  depozitar ali eden od njegovih podskrbnikov ni plačilno sposoben in ne more vrniti finančnih instrumentov, ki jih hrani., to vpliva na vrednost enot premoženja ali delnic KNPVP. Da se v tem primeru poveča zaščita, morajo biti imetniki enot premoženja in delnic KNPVP upravičeni do enake ravni zaščite, kot če bi vlagali neposredno v zadevne finančne instrumente, kadar subjekt, ki hrani finančne instrumente, teh ne more vrniti. Imetniki enot premoženja in delnic KNPVP morajo zaradi izgube vrednosti KNPVP prejeti odškodnino. Hkrati morajo imeti možnost, da ohranijo enote premoženja ali delnice UCITS in s tem pravico, da se jim izplačajo, ko se jim zdi to primerno.

  Po dokončanju revizije Direktive 2009/65/ES bi morala Komisija analizirati, v katerih razmerah plačilna nesposobnost depozitarja ali podskrbnika KNPVP lahko vpliva na vrednosti enot premoženja ali delnic KNPVP. Poročilo o tej analizi se mora predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj z zakonodajnimi predlogi, če je potrebno. [Sprememba 4]

| (11) | Direktiva 97/9/ES iz morebitne odškodnine iz odškodninskih shem za vlagatelje že izključuje terjatve, ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (10). Prav tako je primerno izključiti vse odškodninske terjatve, pri katerih zadevna sredstva izhajajo iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (11) ter v katerega je bil vpleten terjalec. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 97/9/ES iz morebitne odškodnine iz odškodninskih shem za vlagatelje že izključuje terjatve, ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (10). Prav tako je primerno izključiti vse odškodninske terjatve, pri katerih zadevna sredstva izhajajo iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (11) ter v katerega je bil vpleten terjalec.

| (12) | Minimalna raven odškodnine je bila določena leta 1997 in se od takrat ni spremenila. To raven je treba povečati na 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , da se upošteva razvoj na finančnih trgih in v zakonodajnem okviru Unije. Pri tem znesku se upoštevajo učinki inflacije v Uniji in potreba po boljši uskladitvi ravni odškodnine s povprečno vrednostjo naložb malih vlagateljev v državah članicah. Za povečanje zaščite vlagateljev je treba odpraviti obstoječo možnost držav članic, da omejijo kritje za sredstva v valutah, ki niso valute držav članic, ali taka sredstva iz kritja izključijo. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(12)

Minimalna raven odškodnine je bila določena leta 1997 in se od takrat ni spremenila. To raven je treba povečati na 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , da se upošteva razvoj na finančnih trgih in v zakonodajnem okviru Unije. Pri tem znesku se upoštevajo učinki inflacije v Uniji in potreba po boljši uskladitvi ravni odškodnine s povprečno vrednostjo naložb malih vlagateljev v državah članicah. Za povečanje zaščite vlagateljev je treba odpraviti obstoječo možnost držav članic, da omejijo kritje za sredstva v valutah, ki niso valute držav članic, ali taka sredstva iz kritja izključijo. [Sprememba 5]

| (13) | Da se zagotovi izplačilo odškodnine vlagateljem na podlagi Direktive 97/9/ES in primerljiva raven zaščite vlagateljev v različnih državah članicah, je treba sprejeti skupna pravila za financiranje odškodninskih shem za vlagatelje. Sheme morajo biti financirane sorazmerno z njihovimi obveznostmi. Zagotoviti je treba ustrezno raven vnaprejšnjega financiranja, pri čemer morajo sheme vzpostaviti ustrezno ureditev za ocenjevanje in doseganje ciljne ravni finančnih sredstev pred nastankom morebitnega morebitne izgube v smislu Direktive 97/9/ES. Skupno minimalno ciljno raven finančnih sredstev je treba doseči
  čim prej in v vsakem primeru
  v desetih letih

  petih letih
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi izplačilo odškodnine vlagateljem na podlagi Direktive 97/9/ES in primerljiva raven zaščite vlagateljev v različnih državah članicah, je treba sprejeti skupna pravila za financiranje odškodninskih shem za vlagatelje. Sheme morajo biti financirane sorazmerno z njihovimi obveznostmi. Zagotoviti je treba ustrezno raven vnaprejšnjega financiranja, pri čemer morajo sheme vzpostaviti ustrezno ureditev za ocenjevanje in doseganje ciljne ravni finančnih sredstev pred nastankom morebitnega morebitne izgube v smislu Direktive 97/9/ES. Skupno minimalno ciljno raven finančnih sredstev je treba doseči
  čim prej in v vsakem primeru
  v desetih letih

  petih letih
  . [Sprememba 6]

| (14) | Kadar je to potrebno, je treba z izrednimi pozivi za vplačilo prispevkov članov sheme ali dostopom do virov posojil, kot so posojila komercialnih bank ali javnih institucij pod komercialnimi pogoji, zagotoviti pravočasno pokritje morebitnih potreb, ki jih ne krijejo sredstva, ki so jih člani prispevali pred nastankom izgub. |
| --- | --- |

(14)

Kadar je to potrebno, je treba z izrednimi pozivi za vplačilo prispevkov članov sheme ali dostopom do virov posojil, kot so posojila komercialnih bank ali javnih institucij pod komercialnimi pogoji, zagotoviti pravočasno pokritje morebitnih potreb, ki jih ne krijejo sredstva, ki so jih člani prispevali pred nastankom izgub.

| (15) | Delovanje shem se med državami članicami trenutno zelo razlikuje, zato je cilj te direktive zagotoviti dodatno usklajevanje in hkrati državam članicam dopustiti nekaj prožnosti, kar zadeva podrobno organizacijo shem.
  Pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi

  Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov o nekaterih bistvenih elementih z nekaterimi bistvenimi elementi delovanja shem
  bi bilo treba prenesti
  na Komisijo. Sprejeti je treba zlasti delegirane akte v zvezi z metodo za določitev potencialnih obveznosti shem, v zvezi z dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri oceni, ali lahko dodatni prispevki ogrozijo stabilnost finančnega sistema držav članic, alternativnimi sporazumi o financiranju, ki jih morajo sheme skleniti za pridobitev kratkoročnih finančnih sredstev, kadar je to potrebno, ter merili za določitev prispevkov subjektov, vključenih v sheme. Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov. Delegirane akte je treba sprejeti

  Pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU bi bilo treba prenesti na Komisijo in sicer
  zlasti v zvezi z določitvijo metode za izračun ciljne ravni finančnih sredstev, ki jo morajo določiti sheme, in za spremembo te ciljne ravni, odstotkom opredeljene zgornje meje sredstev, ki so na voljo za posojila med odškodninskimi shemami za vlagatelje, postopkom za obravnavo terjatev vlagateljev in tehničnimi merili za izračun izgube vrednosti KNPVP v okoliščinah, ki spadajo na področje uporabe te direktive. Prav tako je treba Komisijo pooblastiti, da z delegiranimi akti spreminja

  predlogi sprememb, ki se nanašajo na
  delež sredstev, ki so na voljo za posojila, glede na razvoj gibanja na finančnih trgih. [Sprememba 7 in sprememba 12] |
| --- | --- |

(15)

Delovanje shem se med državami članicami trenutno zelo razlikuje, zato je cilj te direktive zagotoviti dodatno usklajevanje in hkrati državam članicam dopustiti nekaj prožnosti, kar zadeva podrobno organizacijo shem.
  Pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi

  Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov o nekaterih bistvenih elementih z nekaterimi bistvenimi elementi delovanja shem
  bi bilo treba prenesti
  na Komisijo. Sprejeti je treba zlasti delegirane akte v zvezi z metodo za določitev potencialnih obveznosti shem, v zvezi z dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri oceni, ali lahko dodatni prispevki ogrozijo stabilnost finančnega sistema držav članic, alternativnimi sporazumi o financiranju, ki jih morajo sheme skleniti za pridobitev kratkoročnih finančnih sredstev, kadar je to potrebno, ter merili za določitev prispevkov subjektov, vključenih v sheme. Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov. Delegirane akte je treba sprejeti

  Pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU bi bilo treba prenesti na Komisijo in sicer
  zlasti v zvezi z določitvijo metode za izračun ciljne ravni finančnih sredstev, ki jo morajo določiti sheme, in za spremembo te ciljne ravni, odstotkom opredeljene zgornje meje sredstev, ki so na voljo za posojila med odškodninskimi shemami za vlagatelje, postopkom za obravnavo terjatev vlagateljev in tehničnimi merili za izračun izgube vrednosti KNPVP v okoliščinah, ki spadajo na področje uporabe te direktive. Prav tako je treba Komisijo pooblastiti, da z delegiranimi akti spreminja

  predlogi sprememb, ki se nanašajo na
  delež sredstev, ki so na voljo za posojila, glede na razvoj gibanja na finančnih trgih. [Sprememba 7 in sprememba 12]

| (15a) | Za določitev enotnih pogojev za uporabo določb v zvezi s financiranjem shem mora ESMA, pripraviti tehnične standarde

  osnutke izvedbenih tehničnih standardov
  glede podatkov, ki jih morajo objaviti sheme. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(15a)

Za določitev enotnih pogojev za uporabo določb v zvezi s financiranjem shem mora ESMA, pripraviti tehnične standarde

  osnutke izvedbenih tehničnih standardov
  glede podatkov, ki jih morajo objaviti sheme. [Sprememba 7]

| (16) | Za zagotovitev, da vlagatelji odškodnino prejmejo pravočasno, je treba kot skrajni ukrep vzpostaviti mehanizem posojil med odškodninskimi shemami za vlagatelje v Uniji. Sistem mora vključevati možnost, da si odškodninske sheme za vlagatelje v izrednih primerih, ko jim začasno zmanjka finančnih sredstev, ta sredstva izposodijo od drugih shem. Zato mora biti v vsaki shemi del vnaprej zagotovljenih finančnih sredstev na voljo za posojila drugim odškodninskim shemam za vlagatelje. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev, da vlagatelji odškodnino prejmejo pravočasno, je treba kot skrajni ukrep vzpostaviti mehanizem posojil med odškodninskimi shemami za vlagatelje v Uniji. Sistem mora vključevati možnost, da si odškodninske sheme za vlagatelje v izrednih primerih, ko jim začasno zmanjka finančnih sredstev, ta sredstva izposodijo od drugih shem. Zato mora biti v vsaki shemi del vnaprej zagotovljenih finančnih sredstev na voljo za posojila drugim odškodninskim shemam za vlagatelje.

| (16a) | Pristojni organi morajo tesno sodelovati med seboj in z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, da se zazna in prepreči goljufijo, nedopustne upravne postopke ali operativne napake investicijskih podjetij v Uniji. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(16a)

Pristojni organi morajo tesno sodelovati med seboj in z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, da se zazna in prepreči goljufijo, nedopustne upravne postopke ali operativne napake investicijskih podjetij v Uniji. [Sprememba 8]

| (16b) | Države članice bi morale spodbujati institucionalizirani dialog med varuhi potrošnikov in ostalimi organi, pristojnimi organi in odškodninskimi shemami za vlagatelje, da se prepreči nastanek nadaljnjih odškodninskih primerov. Države članice bi morale določiti okvir za dialog, da bi odkrivale težave v začetni fazi in o težavah, kot so nefunkcionalne tržne prakse, sumljivi ponudniki, proizvodi ali strukture družb, poročale nadzornim organom in odškodninskim shemam za vlagatelje. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(16b)

Države članice bi morale spodbujati institucionalizirani dialog med varuhi potrošnikov in ostalimi organi, pristojnimi organi in odškodninskimi shemami za vlagatelje, da se prepreči nastanek nadaljnjih odškodninskih primerov. Države članice bi morale določiti okvir za dialog, da bi odkrivale težave v začetni fazi in o težavah, kot so nefunkcionalne tržne prakse, sumljivi ponudniki, proizvodi ali strukture družb, poročale nadzornim organom in odškodninskim shemam za vlagatelje. [Sprememba 9]

| (17) | Mehanizem posojil ne bi smel posegati v fiskalne pristojnosti držav članic. Shemam, ki si izposojajo, bi bilo treba omogočiti posojila, zagotovljena s to direktivo, ko so že izčrpale sredstva, zbrana za doseganje ciljne ravni finančnih sredstev, in svoje člane pozvale k vplačilu dodatnih prispevkov. ESMA bi moral ob upoštevanju nadzora odškodninskih shem za vlagatelje, ki ga opravljajo države članice, prispevati k doseganju cilja, tako da bi investicijskim podjetjem in KNPVP olajšal njihove dejavnosti ter hkrati zagotavil učinkovito zaščito vlagateljev. Zato bi moral ESMA potrditi, da so pogoji za posojila med odškodninskimi shemami za vlagatelje iz Direktive 97/9/ES izpolnjeni, ter v okviru natančnih mejnih vrednosti iz navedene direktive navesti zneske, ki jih posodi posamezna shema, začetno obrestno mero in trajanje posojila. V zvezi s tem mora ta organ zbirati tudi podatke o odškodninskih shemah za vlagatelje, zlasti glede zneska kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov v vsaki shemi, ki ga potrdijo pristojni organi. O obveznosti dajanja posojil mora obvestiti druge odškodninske sheme za vlagatelje. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(17)

Mehanizem posojil ne bi smel posegati v fiskalne pristojnosti držav članic. Shemam, ki si izposojajo, bi bilo treba omogočiti posojila, zagotovljena s to direktivo, ko so že izčrpale sredstva, zbrana za doseganje ciljne ravni finančnih sredstev, in svoje člane pozvale k vplačilu dodatnih prispevkov. ESMA bi moral ob upoštevanju nadzora odškodninskih shem za vlagatelje, ki ga opravljajo države članice, prispevati k doseganju cilja, tako da bi investicijskim podjetjem in KNPVP olajšal njihove dejavnosti ter hkrati zagotavil učinkovito zaščito vlagateljev. Zato bi moral ESMA potrditi, da so pogoji za posojila med odškodninskimi shemami za vlagatelje iz Direktive 97/9/ES izpolnjeni, ter v okviru natančnih mejnih vrednosti iz navedene direktive navesti zneske, ki jih posodi posamezna shema, začetno obrestno mero in trajanje posojila. V zvezi s tem mora ta organ zbirati tudi podatke o odškodninskih shemah za vlagatelje, zlasti glede zneska kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov v vsaki shemi, ki ga potrdijo pristojni organi. O obveznosti dajanja posojil mora obvestiti druge odškodninske sheme za vlagatelje. [Sprememba 10]

| (18) | Če je v državi članici vzpostavljena več kot ena shema, bi morala država članica za poenostavitev postopka v zvezi s posojili določiti eno shemo, ki v tej državi članici deluje kot posojilna shema, ter o tem ustrezno obvesti ESMA. Posojila bi morala biti omejena na kritje odškodnine na podlagi Direktive 97/9/ES. |
| --- | --- |

(18)

Če je v državi članici vzpostavljena več kot ena shema, bi morala država članica za poenostavitev postopka v zvezi s posojili določiti eno shemo, ki v tej državi članici deluje kot posojilna shema, ter o tem ustrezno obvesti ESMA. Posojila bi morala biti omejena na kritje odškodnine na podlagi Direktive 97/9/ES.

| (19) | Treba je zagotoviti, da se lahko celotna sredstva, ki so na voljo za posojila, uporabijo za izpolnitev več zahtevkov shem, ki si izposojajo. Zato nobeno posojilo ne sme presegati vnaprej določene zgornje meje sredstev, ki so na voljo za posojila. |
| --- | --- |

(19)

Treba je zagotoviti, da se lahko celotna sredstva, ki so na voljo za posojila, uporabijo za izpolnitev več zahtevkov shem, ki si izposojajo. Zato nobeno posojilo ne sme presegati vnaprej določene zgornje meje sredstev, ki so na voljo za posojila.

| (20) | Za hitrejšo izvedbo odškodninskega postopka bi moral pristojni organ čim prej potrditi dejstvo, da investicijsko podjetje ni sposobno izpolniti svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev vlagateljev. |
| --- | --- |

(20)

Za hitrejšo izvedbo odškodninskega postopka bi moral pristojni organ čim prej potrditi dejstvo, da investicijsko podjetje ni sposobno izpolniti svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev vlagateljev.

| (21) | Postopki, ki so potrebni za ugotovitev veljavnosti in zneska odškodninske terjatve ter so pogosto odvisni od nacionalnih upravnih zakonov in zakonov o plačilni nesposobnosti, lahko povzročijo dolge zamude pri izplačilih vlagateljem. Za skrajšanje zamud pri izplačilih bi bilo treba zagotoviti, da lahko v sistemih ali primerih, ko sta veljavnost in znesek terjatve odvisna od insolventnih ali sodnih postopkov v zvezi s subjekti, ki niso izpolnili svojih obveznosti, sheme sodelujejo v teh postopkih. Poleg tega je treba določiti obvezno dodelitev začasnega izplačila delne odškodnine, kadar so zamude daljše od 12 mesecev, da se vlagateljem omogoči pridobitev dela zahtevane odškodnine. Predvideti je treba mehanizme za vračanje denarja v sheme, če se ugotovi, da terjatev ni bila veljavna. |
| --- | --- |

(21)

Postopki, ki so potrebni za ugotovitev veljavnosti in zneska odškodninske terjatve ter so pogosto odvisni od nacionalnih upravnih zakonov in zakonov o plačilni nesposobnosti, lahko povzročijo dolge zamude pri izplačilih vlagateljem. Za skrajšanje zamud pri izplačilih bi bilo treba zagotoviti, da lahko v sistemih ali primerih, ko sta veljavnost in znesek terjatve odvisna od insolventnih ali sodnih postopkov v zvezi s subjekti, ki niso izpolnili svojih obveznosti, sheme sodelujejo v teh postopkih. Poleg tega je treba določiti obvezno dodelitev začasnega izplačila delne odškodnine, kadar so zamude daljše od 12 mesecev, da se vlagateljem omogoči pridobitev dela zahtevane odškodnine. Predvideti je treba mehanizme za vračanje denarja v sheme, če se ugotovi, da terjatev ni bila veljavna.

| (22) | Direktiva 97/9/ES državam članicam dovoljuje, da poklicne in institucionalne vlagatelje izključijo iz kritja, vendar ustrezen seznam ni usklajen z razvrstitvijo strank investicijskih podjetij iz Direktive 2004/39/ES. Za zagotovitev usklajenosti med direktivama 97/9/ES in 2004/39/ES, poenostavitev ocene za odškodninske sheme in omejitev morebitnega izključevanja v primeru družb na velika podjetja se mora Direktiva 97/9/ES nanašati na vlagatelje, ki se na podlagi Direktive 2004/39/ES štejejo za poklicne stranke.
  Za zagotovitev primerne ravni varstva za vse ustrezne vlagatelje bi morale imeti države članice pravico vključiti v področje uporabe Direktive 97/9/ES mikro podjetja, neprofitne organizacije in lokalne javne organe. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(22)

Direktiva 97/9/ES državam članicam dovoljuje, da poklicne in institucionalne vlagatelje izključijo iz kritja, vendar ustrezen seznam ni usklajen z razvrstitvijo strank investicijskih podjetij iz Direktive 2004/39/ES. Za zagotovitev usklajenosti med direktivama 97/9/ES in 2004/39/ES, poenostavitev ocene za odškodninske sheme in omejitev morebitnega izključevanja v primeru družb na velika podjetja se mora Direktiva 97/9/ES nanašati na vlagatelje, ki se na podlagi Direktive 2004/39/ES štejejo za poklicne stranke.
  Za zagotovitev primerne ravni varstva za vse ustrezne vlagatelje bi morale imeti države članice pravico vključiti v področje uporabe Direktive 97/9/ES mikro podjetja, neprofitne organizacije in lokalne javne organe. [Sprememba 11]

| (23) | [Vsebina uvodne izjave 23 je bila premaknjena v uvodno izjavo 15] |
| --- | --- |

(23)

[Vsebina uvodne izjave 23 je bila premaknjena v uvodno izjavo 15]

| (24) | Direktivo 97/9/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(24)

Direktivo 97/9/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 97/9/ES

Direktiva 97/9/ES se spremeni:

| (1) | Člen 1 se spremeni:






  (a) | točke 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:






  "2. | ‚investicijski posel‘ pomeni investicijske storitve in dejavnosti, kot so opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (12), ter pomožne storitve iz točke 1 oddelka B Priloge I k navedeni direktivi; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 1 se spremeni:

(a)

točke 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

"2.

‚investicijski posel‘ pomeni investicijske storitve in dejavnosti, kot so opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (12), ter pomožne storitve iz točke 1 oddelka B Priloge I k navedeni direktivi;

| 3. | ‚instrumenti‘ pomeni instrumente, navedene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES; [Sprememba 13] |
| --- | --- |

3.

‚instrumenti‘ pomeni instrumente, navedene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES; [Sprememba 13]

| 4. | ‚vlagatelj‘ pomeni v zvezi z investicijskim poslom vsako
  fizično ali pravno
  osebo,
  tudi mikro podjetja, neprofitne organizacije in lokalne javne organe,
  ki zaupa denar ali instrumente investicijskemu podjetju, v zvezi z dejavnostmi KNPVP pa imetnika enot premoženja ali delničarja v KNPVP (v nadaljnjem besedilu: imetnik enot premoženja); [Sprememba 14] |
| --- | --- |

4.

‚vlagatelj‘ pomeni v zvezi z investicijskim poslom vsako
  fizično ali pravno
  osebo,
  tudi mikro podjetja, neprofitne organizacije in lokalne javne organe,
  ki zaupa denar ali instrumente investicijskemu podjetju, v zvezi z dejavnostmi KNPVP pa imetnika enot premoženja ali delničarja v KNPVP (v nadaljnjem besedilu: imetnik enot premoženja); [Sprememba 14]

| (b) | [Vsebina točke (b) je bila premaknjena v točko (a)] |
| --- | --- |

(b)

[Vsebina točke (b) je bila premaknjena v točko (a)]

| (c) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  "7. | ‚pristojni organi‘ pomenijo ‚pristojni organ‘, opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2004/39/ES in členu 2(1)(h) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13)
  . [Sprememba 15]

  Kadar se ta direktiva sklicuje na Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (14) (ESMA), se odškodninske sheme za vlagatelje za namene navedene uredbe štejejo za pristojne organe v smislu člena 4(3)(iii) navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

"7.

‚pristojni organi‘ pomenijo ‚pristojni organ‘, opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2004/39/ES in členu 2(1)(h) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13)
  . [Sprememba 15]

Kadar se ta direktiva sklicuje na Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (14) (ESMA), se odškodninske sheme za vlagatelje za namene navedene uredbe štejejo za pristojne organe v smislu člena 4(3)(iii) navedene uredbe;

| (d) | dodajo se naslednje točke:






  "8. | ‚KNPVP‘ pomeni podjem, kot je opredeljen v členu 1(2) in (3) Direktive 2009/65/ES;
  [Sprememba 15] |
| --- | --- | --- |

(d)

dodajo se naslednje točke:

"8.

‚KNPVP‘ pomeni podjem, kot je opredeljen v členu 1(2) in (3) Direktive 2009/65/ES;
  [Sprememba 15]

| 9. | ‚depozitar‘ v zvezi z dejavnostmi KNPVP pomeni institucijo, kot je opredeljena v členu 2(1)(a) Direktive 2009/65/ES;
  [Sprememba 16] |
| --- | --- |

9.

‚depozitar‘ v zvezi z dejavnostmi KNPVP pomeni institucijo, kot je opredeljena v členu 2(1)(a) Direktive 2009/65/ES;
  [Sprememba 16]

| 10. | ‚tretja oseba‘ pomeni v zvezi z investicijskim poslom institucijo, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente, ki jih hrani v imenu svojih strank, kot je navedeno v členu 17 Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (15), ali pri kateri je institucija nadalje deponirala finančne instrumente; v zvezi z dejavnostjo KNPVP pomeni institucijo, ki ji je depozitar KNPVP zaupal sredstva v imenu KNPVP;
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

10.

‚tretja oseba‘ pomeni v zvezi z investicijskim poslom institucijo, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente, ki jih hrani v imenu svojih strank, kot je navedeno v členu 17 Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (15), ali pri kateri je institucija nadalje deponirala finančne instrumente; v zvezi z dejavnostjo KNPVP pomeni institucijo, ki ji je depozitar KNPVP zaupal sredstva v imenu KNPVP;
  [Sprememba 17]

| 11. | ‚sredstva z nizkim tveganjem‘ pomenijo sredstva, ki spadajo v eno od kategorij iz prve in druge kategorije v preglednici 1 točke 14 v Prilogi I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (16), razen sredstva, opredeljena kot postavke kvalificiranih izdajateljev iz točke 15 navedene priloge. |
| --- | --- |

11.

‚sredstva z nizkim tveganjem‘ pomenijo sredstva, ki spadajo v eno od kategorij iz prve in druge kategorije v preglednici 1 točke 14 v Prilogi I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (16), razen sredstva, opredeljena kot postavke kvalificiranih izdajateljev iz točke 15 navedene priloge.

| (e) | doda se naslednji odstavek:








  "2. | Določbe te direktive, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, veljajo za družbe za upravljanje, pooblaščene v skladu z Direktivo 2009/65/ES, kadar njihovo dovoljenje zajema tudi storitve iz člena 6(3) navedene Direktive.".
  [Sprememba 15] |
| --- | --- | --- |

(e)

doda se naslednji odstavek:

"2.

Določbe te direktive, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, veljajo za družbe za upravljanje, pooblaščene v skladu z Direktivo 2009/65/ES, kadar njihovo dovoljenje zajema tudi storitve iz člena 6(3) navedene Direktive.".
  [Sprememba 15]

| (2) | Člen 2 se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Vsaka država članica zagotovi, da se na njenem ozemlju uvede in uradno prizna ena ali več odškodninskih shem za vlagatelje. Razen v okoliščinah, predvidenih v drugem pododstavku tega člena in členu 5(3), ne sme nobeno pooblaščeno investicijsko podjetje ali KNPVP z dovoljenjem v tej državi članici izvajati investicijskih poslov ali dejavnosti kot KNPVP, če ni član take odškodninske sheme."; [Sprememba 18] |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 se spremeni:

(a)

prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Vsaka država članica zagotovi, da se na njenem ozemlju uvede in uradno prizna ena ali več odškodninskih shem za vlagatelje. Razen v okoliščinah, predvidenih v drugem pododstavku tega člena in členu 5(3), ne sme nobeno pooblaščeno investicijsko podjetje ali KNPVP z dovoljenjem v tej državi članici izvajati investicijskih poslov ali dejavnosti kot KNPVP, če ni član take odškodninske sheme."; [Sprememba 18]

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Odškodninska shema za vlagatelje zagotovi kritje za vlagatelje v zvezi z investicijskim poslom na podlagi člena 4, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | pristojni organi so ugotovili, da investicijsko podjetje v danem času zaradi razlogov, neposredno povezanih z njegovim finančnim položajem ali finančnim položajem katere koli tretje osebe, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente
  ali denarna sredstva, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 94/19/ES
  , ni sposobno izpolniti svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev vlagateljev, in ni mogoče pričakovati, da bo to kmalu sposobno storiti; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Odškodninska shema za vlagatelje zagotovi kritje za vlagatelje v zvezi z investicijskim poslom na podlagi člena 4, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

pristojni organi so ugotovili, da investicijsko podjetje v danem času zaradi razlogov, neposredno povezanih z njegovim finančnim položajem ali finančnim položajem katere koli tretje osebe, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente
  ali denarna sredstva, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 94/19/ES
  , ni sposobno izpolniti svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev vlagateljev, in ni mogoče pričakovati, da bo to kmalu sposobno storiti; ali

| (b) | sodni organ je izdal odločbo zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem investicijskega podjetja ali finančnim položajem katere koli tretje osebe, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente
  ali denarna sredstva, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 94/19/ES
  , ki vpliva na začasen odlog možnosti, da vlagatelj predloži terjatev do podjetja ali da podjetje predloži terjatev do tretje osebe.[Sprememba 19] |
| --- | --- |

(b)

sodni organ je izdal odločbo zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem investicijskega podjetja ali finančnim položajem katere koli tretje osebe, pri kateri je investicijsko podjetje deponiralo finančne instrumente
  ali denarna sredstva, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 94/19/ES
  , ki vpliva na začasen odlog možnosti, da vlagatelj predloži terjatev do podjetja ali da podjetje predloži terjatev do tretje osebe.[Sprememba 19]

Države članice zagotovijo, da pristojni organi odločitev iz točke (a) prvega pododstavka sprejmejo čim prej in v vsakem primeru v treh mesecih po tem, ko se prvič seznanijo z dejstvom, da investicijsko podjetje ni izpolnilo svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev vlagateljev.

2a.   Kritje iz odstavka 2 se zagotovi v skladu s pravnimi in pogodbenimi pogoji za terjatve, ki izhajajo iz nezmožnosti investicijskega podjetja, da:

| (a) | izplača denar, ki ga dolguje ali pripada vlagateljem in ga hrani v njihovem imenu v zvezi z investicijskim poslom, ali |
| --- | --- |

(a)

izplača denar, ki ga dolguje ali pripada vlagateljem in ga hrani v njihovem imenu v zvezi z investicijskim poslom, ali

| (b) | vrne vlagateljem instrumente, ki jim pripadajo in jih hrani, vodi ali upravlja v njihovem imenu v zvezi z investicijskim poslom
  , če je nesposobnost investicijskega podjetja ali tretje osebe posledica goljufije, nedopustnega upravnega postopka, operativne napake ali slabega svetovanja pri izvajanju poslovnih obveznosti v zvezi z nudenjem investicijskih storitev strankam
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(b)

vrne vlagateljem instrumente, ki jim pripadajo in jih hrani, vodi ali upravlja v njihovem imenu v zvezi z investicijskim poslom
  , če je nesposobnost investicijskega podjetja ali tretje osebe posledica goljufije, nedopustnega upravnega postopka, operativne napake ali slabega svetovanja pri izvajanju poslovnih obveznosti v zvezi z nudenjem investicijskih storitev strankam
  . [Sprememba 20]

Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za vlagatelje zagotavljajo kritje, kadar se finančni instrumenti ali denarna sredstva hranijo, vodijo ali upravljajo za vlagatelja ali v njegovem imenu, ne glede na to, kakšno vrsto investicijskega posla opravlja podjetje in ali podjetje deluje v skladu z morebitno omejitvijo svojega dovoljenja.

2b.   Odškodninska shema v skladu s členom 4 zagotovi kritje tudi za imetnike enot premoženja KNPVP, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | pristojni organ je ugotovil, da depozitar ali tretja oseba, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, v danem času ni sposobna izpolniti svojih obveznosti do KNPVP zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem depozitarja ali tretje osebe, ter ni mogoče pričakovati, da bo to kmalu sposobna storiti; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ je ugotovil, da depozitar ali tretja oseba, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, v danem času ni sposobna izpolniti svojih obveznosti do KNPVP zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem depozitarja ali tretje osebe, ter ni mogoče pričakovati, da bo to kmalu sposobna storiti;

| (b) | sodni organ je izdal odločbo zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem depozitarja ali katere koli tretje osebe, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, ki vpliva na začasni odlog možnosti, da KNPVP predloži terjatev do depozitarja ali tretje osebe. |
| --- | --- |

(b)

sodni organ je izdal odločbo zaradi razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem depozitarja ali katere koli tretje osebe, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, ki vpliva na začasni odlog možnosti, da KNPVP predloži terjatev do depozitarja ali tretje osebe.

Države članice zagotovijo, da pristojni organi odločitev iz točke (a) prvega pododstavka sprejmejo čim prej in v vsakem primeru v treh mesecih po tem, ko se prvič seznanijo z dejstvom, da depozitar ali tretja oseba, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, ni izpolnila svojih obveznosti, ki izhajajo iz terjatev KNPVP.
  [Sprememba 21]

2c.   Kritje iz odstavka 2b se zagotovi v skladu s pravnimi in pogodbenimi pogoji, ki veljajo za terjatev imetnika enot premoženja KNPVP zaradi izgube vrednosti enote premoženja KNPVP, ki izhaja iz nezmožnosti depozitarja ali tretje osebe, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, da:

| (a) | izplača denar, ki ga dolguje ali pripada KNPVP in ga hrani v njegovem imenu v zvezi z dejavnostmi KNPVP, ali |
| --- | --- |

(a)

izplača denar, ki ga dolguje ali pripada KNPVP in ga hrani v njegovem imenu v zvezi z dejavnostmi KNPVP, ali

| (b) | vrne KNPVP vse instrumente, ki mu pripadajo in jih hrani ali upravlja v njegovem imenu v zvezi z dejavnostmi KNPVP."[Sprememba 22] |
| --- | --- |

(b)

vrne KNPVP vse instrumente, ki mu pripadajo in jih hrani ali upravlja v njegovem imenu v zvezi z dejavnostmi KNPVP."[Sprememba 22]

| (c) | [Vsebina točke (c), kakor je bila spremenjena, je bila premaknjena v točko (b)] |
| --- | --- |

(c)

[Vsebina točke (c), kakor je bila spremenjena, je bila premaknjena v točko (b)]

| (d) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  "3.   Vse terjatve iz odstavka 2a do kreditne institucije, ki bi bile v zadevni državi članici veljavne na podlagi te direktive in Direktive 94/19/ES, se obravnavajo samo na podlagi Direktive 94/19/ES. Na podlagi teh direktiv ni nobena terjatev veljavna več kot enkrat.". |
| --- | --- |

(d)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.   Vse terjatve iz odstavka 2a do kreditne institucije, ki bi bile v zadevni državi članici veljavne na podlagi te direktive in Direktive 94/19/ES, se obravnavajo samo na podlagi Direktive 94/19/ES. Na podlagi teh direktiv ni nobena terjatev veljavna več kot enkrat.".

| (3) | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 3



  Naslednje
  terjatve
  se izključijo iz vseh odškodnin na podlagi odškodninskih shem za vlagatelje:









  (a) | terjatve,
  ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (17)

  ;

  ali |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 3

Naslednje
  terjatve
  se izključijo iz vseh odškodnin na podlagi odškodninskih shem za vlagatelje:

(a)

terjatve,
  ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (17)

  ;

  ali

| (b) | terjatve, ki izhajajo
  iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (18)

  ; in |
| --- | --- |

(b)

terjatve, ki izhajajo
  iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (18)

  ; in

| (c) | terjatve, povezane z neposrednim ali posrednim financiranjem terorističnih skupin, ki so predmet priporočila Sveta z dne 9. decembra 1999 o sodelovanju pri boju proti financiranju terorističnih skupin (19)

  . |
| --- | --- |

(c)

terjatve, povezane z neposrednim ali posrednim financiranjem terorističnih skupin, ki so predmet priporočila Sveta z dne 9. decembra 1999 o sodelovanju pri boju proti financiranju terorističnih skupin (19)

  .

| (4) | Člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za terjatve iz člena 2(2a) ali (2c) zagotavljajo kritje v višini 50 000 EUR

  100 000 EUR
  na vlagatelja.
  Države članice, ki
  ... (20)

  zagotavljajo znesek kritja, višji od 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , lahko to raven kritja ohranijo še največ tri leta od navedenega datuma. Po tem datumu te države članice zagotovijo, da je raven kritja 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .
  Države članice, ki zneske v evrih pretvorijo v svojo nacionalno valuto, za pretvorbo prvotno uporabijo menjalni tečaj na ... (20).
  Države članice lahko zneske po pretvorbi zaokrožijo, če taka zaokrožitev ne presega 2 500 EUR.
  Brez poseganja v četrti pododstavek države članice vsakih pet let

  vsake dve leti
  ravni kritja, pretvorjene v drugo valuto, prilagodijo znesku iz tega odstavka. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo zaradi nepredvidenih dogodkov, kot so nihanja menjalnega tečaja, ravni kritja prilagodijo tudi prej."; [Sprememba 22, sprememba 25, sprememba 26 in točka 1 popravka (21)] |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za terjatve iz člena 2(2a) ali (2c) zagotavljajo kritje v višini 50 000 EUR

  100 000 EUR
  na vlagatelja.

Države članice, ki
  ... (20)

  zagotavljajo znesek kritja, višji od 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , lahko to raven kritja ohranijo še največ tri leta od navedenega datuma. Po tem datumu te države članice zagotovijo, da je raven kritja 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .

Države članice, ki zneske v evrih pretvorijo v svojo nacionalno valuto, za pretvorbo prvotno uporabijo menjalni tečaj na ... (20).

Države članice lahko zneske po pretvorbi zaokrožijo, če taka zaokrožitev ne presega 2 500 EUR.

Brez poseganja v četrti pododstavek države članice vsakih pet let

  vsake dve leti
  ravni kritja, pretvorjene v drugo valuto, prilagodijo znesku iz tega odstavka. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo zaradi nepredvidenih dogodkov, kot so nihanja menjalnega tečaja, ravni kritja prilagodijo tudi prej."; [Sprememba 22, sprememba 25, sprememba 26 in točka 1 popravka (21)]

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:
  "1a.   Komisija
  se pooblasti, da
  lahko
  v skladu s členom 13a
  z delegiranimi akti
  prilagodi
  kritje iz odstavka 1, pri čemer upošteva naslednje dejavnike: [Sprememba 27]







  (a) | inflacijo v Uniji na podlagi sprememb harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin, ki ga objavi Komisija; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

"1a.   Komisija
  se pooblasti, da
  lahko
  v skladu s členom 13a
  z delegiranimi akti
  prilagodi
  kritje iz odstavka 1, pri čemer upošteva naslednje dejavnike: [Sprememba 27]

(a)

inflacijo v Uniji na podlagi sprememb harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin, ki ga objavi Komisija;

| (b) | povprečno količino sredstev in finančnih instrumentov, ki jih investicijska podjetja hranijo v imenu malih vlagateljev."; |
| --- | --- |

(b)

povprečno količino sredstev in finančnih instrumentov, ki jih investicijska podjetja hranijo v imenu malih vlagateljev.";

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Država članica lahko določi, da se nekateri vlagatelji izločijo iz kritja na podlagi odškodninskih shem za vlagatelje za terjatve iz člena 2(2a) ali (2c) ali da se jim odobri nižja raven kritja. Te izključitve so navedene v Prilogi I.". [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Država članica lahko določi, da se nekateri vlagatelji izločijo iz kritja na podlagi odškodninskih shem za vlagatelje za terjatve iz člena 2(2a) ali (2c) ali da se jim odobri nižja raven kritja. Te izključitve so navedene v Prilogi I.". [Sprememba 22]

| (d) | odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta.

| (5) | Vstavita se naslednja člena:

  "Člen 4a

  1.   Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za vlagatelje razpolagajo z ustreznimi sistemi za opredelitev njihovih potencialnih obveznosti. Države članice zagotovijo, da se odškodninske sheme za vlagatelje ustrezno financirajo, in sicer sorazmerno z njihovimi obveznostmi.
  Države članice ESMA redno zagotavljajo ustrezne informacije v zvezi s potencialnimi obveznostmi in z njimi povezanim sorazmernim financiranjem. [Sprememba 28]

  2.   Države članice zagotovijo, da vsaka odškodninska shema za vlagatelje določi ciljno raven finančnih sredstev v višini vsaj 0,5 %

  0,3 %
  vrednosti denarnih sredstev in finančnih instrumentov, ki jih hranijo, vodijo ali upravljajo investicijska podjetja ali KNPVP in so zaščiteni z odškodninsko shemo za vlagatelje. Vrednost kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov se izračuna 1. januarja

  31. decembra
  vsako leto. [Sprememba 29]


  Komisija

  Komisijo se pooblasti, da
  z delegiranimi akti v skladu s členom 13a ter pogoji iz členov 13b in 13c sprejme ukrepe za določitev

  določi
  metodo za izračun vrednosti denarnih sredstev in finančnih instrumentov, zaščitenih z odškodninskimi shemami za vlagatelje, da se opredeli ciljna raven finančnih sredstev, ki jo morajo določiti sheme, in da se ta raven spreminja ob upoštevanju razvoja na finančnih trgih.


  Ob upoštevanju vrednosti kritih denarnih sredstev, izračunanih letno v skladu s prvim pododstavkom, in ob upoštevanju gibanj na finančnih trgih ter potrebe po zagotavljanju dejanske odškodnine za vlagatelje, se Komisijo pooblasti, da sprejme tudi delegirane akte v skladu s členom 13a za spreminjanje minimalne vrednosti ciljne ravni finančnih sredstev. Komisija najkasneje do ... (22) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o potrebi glede prilagoditve ciljne ravni finančnih sredstev, kot je določeno v tem odstavku.




  Da bi Komisija lahko izračunala ustrezno ciljno raven finančnih sredstev iz tretjega pododstavka, vsaka država članica na letni ravni posreduje Komisiji in ESMA potrebne podatke v zvezi s financiranjem odškodninskih shem za vlagatelje na dan 31. decembra. Države članice te podatke posredujejo Komisiji do 31. marca naslednje leto.




  Države članice prav tako zagotovijo Komisiji in ESMA naslednje podatke:










  (a) | znesek kritih obveznic in denarnih sredstev, ki jih v imenu vlagateljev hranijo investicijska podjetja; |
| --- | --- | --- |

(5)

Vstavita se naslednja člena:

"Člen 4a

1.   Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za vlagatelje razpolagajo z ustreznimi sistemi za opredelitev njihovih potencialnih obveznosti. Države članice zagotovijo, da se odškodninske sheme za vlagatelje ustrezno financirajo, in sicer sorazmerno z njihovimi obveznostmi.
  Države članice ESMA redno zagotavljajo ustrezne informacije v zvezi s potencialnimi obveznostmi in z njimi povezanim sorazmernim financiranjem. [Sprememba 28]

2.   Države članice zagotovijo, da vsaka odškodninska shema za vlagatelje določi ciljno raven finančnih sredstev v višini vsaj 0,5 %

  0,3 %
  vrednosti denarnih sredstev in finančnih instrumentov, ki jih hranijo, vodijo ali upravljajo investicijska podjetja ali KNPVP in so zaščiteni z odškodninsko shemo za vlagatelje. Vrednost kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov se izračuna 1. januarja

  31. decembra
  vsako leto. [Sprememba 29]

Komisija

  Komisijo se pooblasti, da
  z delegiranimi akti v skladu s členom 13a ter pogoji iz členov 13b in 13c sprejme ukrepe za določitev

  določi
  metodo za izračun vrednosti denarnih sredstev in finančnih instrumentov, zaščitenih z odškodninskimi shemami za vlagatelje, da se opredeli ciljna raven finančnih sredstev, ki jo morajo določiti sheme, in da se ta raven spreminja ob upoštevanju razvoja na finančnih trgih.

Ob upoštevanju vrednosti kritih denarnih sredstev, izračunanih letno v skladu s prvim pododstavkom, in ob upoštevanju gibanj na finančnih trgih ter potrebe po zagotavljanju dejanske odškodnine za vlagatelje, se Komisijo pooblasti, da sprejme tudi delegirane akte v skladu s členom 13a za spreminjanje minimalne vrednosti ciljne ravni finančnih sredstev. Komisija najkasneje do ... (22) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o potrebi glede prilagoditve ciljne ravni finančnih sredstev, kot je določeno v tem odstavku.

Da bi Komisija lahko izračunala ustrezno ciljno raven finančnih sredstev iz tretjega pododstavka, vsaka država članica na letni ravni posreduje Komisiji in ESMA potrebne podatke v zvezi s financiranjem odškodninskih shem za vlagatelje na dan 31. decembra. Države članice te podatke posredujejo Komisiji do 31. marca naslednje leto.

Države članice prav tako zagotovijo Komisiji in ESMA naslednje podatke:

(a)

znesek kritih obveznic in denarnih sredstev, ki jih v imenu vlagateljev hranijo investicijska podjetja;

| (b) | vrednost kritih denarnih sredstev in hranjenih ali upravljanih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

vrednost kritih denarnih sredstev in hranjenih ali upravljanih finančnih instrumentov;

| (c) | število strank; |
| --- | --- |

(c)

število strank;

| (d) | prihodke ali dohodke iz naslova investicijskega poslovanja; |
| --- | --- |

(d)

prihodke ali dohodke iz naslova investicijskega poslovanja;

| (e) | raven kapitala posameznega investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(e)

raven kapitala posameznega investicijskega podjetja;

| (f) | maksimalni znesek odškodnine na stranko; |
| --- | --- |

(f)

maksimalni znesek odškodnine na stranko;

| (g) | povprečni promet od prodaje in nakupa obveznic; |
| --- | --- |

(g)

povprečni promet od prodaje in nakupa obveznic;

| (h) | število odobrenih oseb ali trgovcev. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(h)

število odobrenih oseb ali trgovcev. [Sprememba 30]

3.   Ciljna raven finančnih sredstev se doseže z vnaprejšnjim financiranjem pred nastankom kakršnega koli dogodka iz člena 2(2) ali (2b) in neodvisno od tega. Države članice zagotovijo, da se ciljna raven financiranja za vsako odškodninsko shemo za vlagatelje doseže v desetih letih po začetku veljavnosti te direktive

  do ... (23)

  ter da vsaka shema sprejme in upošteva ustrezen načrt za uresničitev tega cilja. [Spremembi 21 in 31]

Prispevki, zbrani za doseganje ciljne ravni finančnih sredstev, se vlagajo le kot gotovinski pologi in sredstva z majhnim tveganjem s preostalim časom do končne zapadlosti 24 mesecev ali manj, ki jih je mogoče unovčiti v roku največ enega meseca.

3a.
     
  Prispevek vsakega člana v odškodninsko shemo za vlagatelje se določi na podlagi stopnje nastalega tveganja. Za dosego določene stopnje uskladitve pri uporabi tega odstavka v državah članicah, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 13a sprejme ukrepe za pojasnitev, kako se določi prispevek posameznga člana v odškodninsko shemo za vlagatelje. [Sprememba 32]

3b.
     
  Pristojni organi lahko znižajo prispevke članov odškodninske sheme za vlagatelje, ki prostovoljno sprejmejo dodatne ukrepe za zmanjševanje operativnega tveganja.

Pristojni organi lahko tudi zmanjšajo prispevke članov odškodninskih shem za vlagatelje, ki predložijo dokaze, da njihovi podskrbniki izpolnjujejo iste standarde za zmanjšanje operativnega tveganja.

Katero koli tako zmanjšanje ne sme vplivati na ciljno raven finančnih sredstev odškodninske sheme za vlagatelje. [Sprememba 33]

3c.
     
  ESMA za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 3b pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za zagotovitev pogojev za zmanjšanje prispevkov v odškodninsko shemo za vlagatelje.

ESMA vsako leto predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji.

Komisiji se podeli pristojnost, da v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.

Ocena pogojev za znižanje na podlagi tveganja temelji na merilih, kot so obseg denarnih sredstev in finančnih instrumentov, kapitalska ustreznost in stabilnost posameznega člana, ob upoštevanju njegovega pravnega statusa in zakonskega okvira, ki se uporablja v kraju sedeža. [Sprememba 34]

4.   Države članice dopustijo, da odškodninske sheme za vlagatelje od članov zahtevajo dodatne prispevke, če ciljna raven finančnih sredstev ne zadostuje za izplačilo odškodninskih terjatev iz člena 9(2). Ti dodatni prispevki ne smejo presegati 0,5 %

  0,3 %
  kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov iz odstavka 2. Ti dodatni prispevki ne ogrozijo stabilnosti finančnega sistema zadevne države članice in temeljijo na merilih finančnih zmogljivosti.
  Države članice lahko pozovejo k dodatnim prispevkom po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge in Evropskim odborom za sistemska tveganja, ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (24). [Sprememba 35]

5.   Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za vlagatelje razpolagajo z ustreznimi alternativnimi načini financiranja, da lahko pridobijo kratkoročna finančna sredstva za izpolnitev terjatev do sheme, ko se izčrpa znesek vnaprej zagotovljenih sredstev. Ti načini lahko vključujejo posojila

  komercialne posojilne ureditve in ureditve posojil
  komercialnih bank. Vključujejo lahko tudi posojila

  in
  javnih institucij,
  vključno iz držav članic,
  če se pridobijo pod komercialnimi pogoji. [Sprememba 36]

6.   Države članice zagotovijo, da stroške financiranja odškodninskih shem za vlagatelje v zvezi z investicijskim poslom na koncu krijejo
  izključno
  investicijska podjetja ali skrbniki, ki so tretje osebe, vključeni v shemo, v zvezi z dejavnostmi KNPVP pa KNPVP oziroma njihovi depozitarji ali tretje osebe, vključene v shemo. Redni prispevki članov se pobirajo vsako leto. [Sprememba 37]

Države članice za nadaljnjo podporo delovanju odškodninskih shem za vlagatelje zagotovijo:

| (a) | da so sheme zmožne svojim članom zaračunati prispevke, da lahko po potrebi opravijo plačila v obdobju iz člena 9(2), pred plačili in po njih; |
| --- | --- |

(a)

da so sheme zmožne svojim članom zaračunati prispevke, da lahko po potrebi opravijo plačila v obdobju iz člena 9(2), pred plačili in po njih;

| (b) | pristojni organi so pooblaščeni, da ukrepajo proti podjetju, ki na zahtevo ne plača prispevka. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi so pooblaščeni, da ukrepajo proti podjetju, ki na zahtevo ne plača prispevka. [Sprememba 38]

7.   Države članice ESMA vsako leto obvestijo o ciljni ravni finančnih sredstev iz odstavka 2 in ravni financiranja iz odstavka 3 odškodninskih shem za vlagatelje. Te podatke potrdijo pristojni organi, nato pa se podatki skupaj s to potrditvijo letno do 31. januarja posredujejo ESMA.

Države članice zagotovijo, da se podatki iz prvega pododstavka vsaj enkrat letno objavijo na spletnih straneh odškodninskih shem za vlagatelje.

7a.
     
  Države članice zagotovijo, da odškodninske sheme za vlagatelje od članov kadarkoli in na njihovo zahtevo prejmejo vse potrebne podatke za pripravo poplačila vlagateljev. [Sprememba 39]

8.   Države članice zagotovijo, da je 10 %

  5 %
  zneska vnaprej zagotovljenih sredstev shem iz odstavka 2 na voljo za posojila drugim odškodninskim shemam za vlagatelje v skladu s pogoji iz člena 4c

  člena 4b
  .
  Takšen način financiranja se uporablja samo, kadar običajni načini financiranja niso na voljo.

Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 13a ter pogoji iz členov 13b in 13c spremeni odstotek zneska vnaprej zagotovljenih sredstev, ki mora biti na voljo za posojila drugim shemam, pri čemer upošteva razvoj na finančnih trgih.
  [Sprememba 40]

9.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 13a za opredelitev:

| (a) | metode za določitev potencialnih obveznosti odškodninskih shem za vlagatelje iz odstavka 1
  in prispevkov, ki temeljijo na tveganju
  ; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(a)

metode za določitev potencialnih obveznosti odškodninskih shem za vlagatelje iz odstavka 1
  in prispevkov, ki temeljijo na tveganju
  ; [Sprememba 41]

| (b) | dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali lahko dodatni prispevki iz odstavka 4 ogrozijo stabilnost finančnega sistema države članice; |
| --- | --- |

(b)

dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali lahko dodatni prispevki iz odstavka 4 ogrozijo stabilnost finančnega sistema države članice;

| (c) | alternativnih načinov financiranja iz odstavka 5, s katerimi morajo razpolagati sheme, da lahko po potrebi pridobijo kratkoročna finančna sredstva; |
| --- | --- |

(c)

alternativnih načinov financiranja iz odstavka 5, s katerimi morajo razpolagati sheme, da lahko po potrebi pridobijo kratkoročna finančna sredstva;

| (d) | meril za določitev prispevkov vključenih subjektov iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(d)

meril za določitev prispevkov vključenih subjektov iz odstavka 6.

10.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe drugega pododstavka odstavka 7 ESMA pripravi osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov, v katerih podrobno opredeli podatke, ki jih morajo objaviti sheme.

Organ osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov do 31. decembra 2012 predloži Komisiji.

Komisiji lahko

  se podeli pristojnost za sprejetje
  osnutka
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka sprejme v skladu s postopkom iz člena 7e

  členom 15
  Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 42]

Člen 4b

1.   
  Od ... (25) dalje,
  lahko odškodninska shema za vlagatelje ima pravico najema posojila pri vseh drugih shemah iz člena 2 v Uniji, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: [Sprememba 43]

| (a) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, ni sposobna izpolniti svojih obveznosti iz člena 2(2a) ali (2c) zaradi prejšnjih plačil, izvršenih za izpolnitev teh obveznosti; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(a)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, ni sposobna izpolniti svojih obveznosti iz člena 2(2a) ali (2c) zaradi prejšnjih plačil, izvršenih za izpolnitev teh obveznosti; [Sprememba 22]

| (b) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, je

  posledica pomanjkanja sredstev

  predhodno dosegla ciljno raven finančnih sredstev
  , kot je navedeno v členu 4a(3)

  členu 4a(2)
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(b)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, je

  posledica pomanjkanja sredstev

  predhodno dosegla ciljno raven finančnih sredstev
  , kot je navedeno v členu 4a(3)

  členu 4a(2)
  ; [Sprememba 44]

| (c) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, je uporabila možnost pobiranja dodatnih prispevkov iz člena 4a(4); |
| --- | --- |

(c)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, je uporabila možnost pobiranja dodatnih prispevkov iz člena 4a(4);

| (d) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, se pravno zaveže, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev iz člena 2(2a) in (2c); [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(d)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, se pravno zaveže, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev iz člena 2(2a) in (2c); [Sprememba 22]

| (e) | [Točka je bila premaknjena spodaj kot nov tretji pododstavek] |
| --- | --- |

(e)

[Točka je bila premaknjena spodaj kot nov tretji pododstavek]

| (f) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, določi znesek zahtevanih denarnih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, določi znesek zahtevanih denarnih sredstev;

| (g) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, ESMA takoj obvesti, da si namerava izposojati iz druge odškodninske sheme za vlagatelje z navedbo o izpolnjevanju pogojev iz točk (a) do (f) in o znesku denarnih sredstev, ki si ga namerava izposoditi. |
| --- | --- |

(g)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, ESMA takoj obvesti, da si namerava izposojati iz druge odškodninske sheme za vlagatelje z navedbo o izpolnjevanju pogojev iz točk (a) do (f) in o znesku denarnih sredstev, ki si ga namerava izposoditi.

Znesek iz točke (f) prvega pododstavka se določi na naslednji način:

[znesek terjatev, ki jih je treba plačati na podlagi člena 2(2a) ] – [raven financiranja iz člena 4a(7)] + največji znesek dodatnih prispevkov iz člena 4a(4) [Sprememba 22]

Odškodninska shema za vlagatelje, ki drugim shemam na podlagi tega člena ni odplačala posojila, si od drugih odškodninskih shem za vlagatelje niti ne izposoja niti jim ne posoja.

Tudi druge odškodninske sheme za vlagatelje delujejo kot posojilne sheme. Zato države članice, v katerih je vzpostavljenih več odškodninskih shem, določijo eno shemo, ki bo v tej državi članici delovala kot posojilna shema, in o tem obvestijo ESMA.
  Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da so vse zainteresirane strani obveščene o tem, katera shema je posojilna in kako deluje.
  Države članice se lahko odločijo, če in kako posojilni shemi druge odškodninske sheme za vlagatelje, vzpostavljene v isti državi članici, odplačajo posojilo. [Sprememba 45]

2.   Za dodelitev posojila veljajo naslednji pogoji:

| (a) | glede na mejno vrednost iz drugega pododstavka vsaka odškodninska shema za vlagatelje posodi znesek, sorazmeren z zneskom kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov v vsaki shemi, pri čemer se ne upošteva odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja. Zneski se izračunajo na podlagi najnovejših informacij iz člena 4a(2); |
| --- | --- |

(a)

glede na mejno vrednost iz drugega pododstavka vsaka odškodninska shema za vlagatelje posodi znesek, sorazmeren z zneskom kritih denarnih sredstev in finančnih instrumentov v vsaki shemi, pri čemer se ne upošteva odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja. Zneski se izračunajo na podlagi najnovejših informacij iz člena 4a(2);

| (b) | odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, posojilo vrne najpozneje v petih letih; [Drugi stavek je bil spremenjen v tretji pododstavek] |
| --- | --- |

(b)

odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, posojilo vrne najpozneje v petih letih; [Drugi stavek je bil spremenjen v tretji pododstavek]

| (c) | obrestna mera je
  v obdobju trajanja posojila
  mejna posojilna obrestna mera Evropske centralne banke v času posojila

  centralne banke, ki izdaja valuto v kateri je bilo posojilo dano
  . [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(c)

obrestna mera je
  v obdobju trajanja posojila
  mejna posojilna obrestna mera Evropske centralne banke v času posojila

  centralne banke, ki izdaja valuto v kateri je bilo posojilo dano
  . [Sprememba 46]

Celotni znesek, ki se posodi vsaki odškodninski shemi za vlagatelje, ki si izposoja, ne presega 20 % celotnih sredstev, ki so na voljo na ravni Unije za posojila na podlagi člena 4a(8).

Poplačilo iz točke (b) prvega pododstavka se lahko vrača v letnih obrokih, obresti pa se plačajo šele ob poplačilu.

3.   ESMA potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, poleg tega pa tudi navede zneske, ki jih posodi vsaka odškodninska shema za vlagatelje, kot so izračunani v skladu z odstavkom 2(a), ter začetno obrestno stopnjo iz odstavka 2(c) in trajanje posojila.

ESMA svojo potrditev skupaj s podatki iz odstavka 1(g) posreduje posojilnim shemam v 15 delovnih dneh po prejetju podatkov od posojilnih shem. Posojilne sheme čim prej in najpozneje v 15 delovnih dneh po prejetju potrdila in informacije od ESMA, izplačajo posojilo odškodninski shemi za vlagatelje, ki si izposoja.

4.   Države članice zagotovijo, da prispevki, ki jih pobere odškodninska shema za vlagatelje, ki si izposoja, zadostujejo za vračilo izposojenega zneska in čim prejšnjo ponovno vzpostavitev ciljne ravni finančnih sredstev, in sicer najpozneje deset

  pet
  let po prejemu posojila. [Sprememba 47]

Vse druge terjatve so podrejene terjatvi iz odškodninske sheme za vlagatelje, iz katere je bilo dodeljeno posojilo. Taka odškodninska shema za vlagatelje se obravnava kot prednostni upnik in ima med upniki absolutno prednost. [Sprememba 48]

Brez poseganja v drugi pododstavek lahko države članice uvedejo drugačen prednostni red glede na preferenco za različne kategorije upnikov. [Sprememba 49]

5.   Za zagotovitev učinkovitega sodelovanja med odškodninskimi shemami za vlagatelje slednje ali, kjer je to ustrezno, pristojni organi,
  sklenejo
  pisne sporazume o sodelovanju. Pri takih sporazumih se upoštevajo zahteve iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (26). [Sprememba 50]

Pristojni organi uradno obvestijo ESMA o obstoju in vsebini sporazumov iz pododstavka 1. Na podlagi člena 8(2)(g) in člena 34 Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA izdaja mnenja o takih sporazumih. Če pristojni organi ali odškodninske sheme za vlagatelje ne morejo skleniti sporazuma ali se pojavi spor glede razlage takega sporazuma, ESMA rešuje spore v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Če sporazumov iz prvega pododstavka ni, to ne vpliva na terjatve vlagateljev iz člena 2(2a) ali (2c). [Sprememba 22]

| (6) | Člena 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  "Člen 5

  1.   Če investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba, ki morajo biti na podlagi člena 2(1) vključeni v shemo, ne izpolnijo svojih obveznosti, ki jih imajo kot člani te sheme, se obvestijo pristojni organi, ki so izdali dovoljenje za investicijsko podjetje ali KNPVP, ter v sodelovanju z odškodninsko shemo za vlagatelje sprejmejo vse ustrezne ukrepe, vključno z naložitvijo kazni, za zagotovitev, da investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba izpolni svoje obveznosti.
  2.   Če ukrepi iz odstavka 1 ne zagotovijo izpolnitve obveznosti investicijskega podjetja, KNPVP, depozitarja ali tretje osebe, lahko odškodninska shema za vlagatelje na podlagi izrecnega soglasja pristojnih organov obvesti investicijsko podjetje, KNPVP, depozitarja ali tretjo osebo, da bodo v roku, ki ni krajši od 12

  šest
  mesecev, izključeni iz odškodninske sheme. Odškodninska shema za vlagatelje bo še naprej zagotavljala kritje iz člena 2(2a) in (2c)

  člena 2(2)
  za investicijske posle ali dejavnosti KNPVP, ki se opravljajo v tem obdobju. Če investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba ob izteku roka ne izpolni svojih obveznosti, lahko odškodninska shema za vlagatelje na podlagi izrecnega soglasja pristojnih organov izključi to investicijsko podjetje.
  3.   Investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba, ki sta izključena iz odškodninske sheme za vlagatelje, lahko še naprej opravljata investicijske posle, dejavnosti KNPVP ali hranijo finančne instrumente vlagateljev in KNPVP, če:






  (a) | investicijsko podjetje ali tretja oseba sta pred izključitvijo sklenila alternativne odškodninske sporazume, ki zagotavljajo, da bodo imeli vlagatelji in KNPVP kritje, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki ga ponuja uradno priznana shema, in da imajo taki alternativni odškodninski sporazumi lastnosti, enakovredne lastnostim uradno priznane sheme; |
| --- | --- | --- |

(6)

Člena 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

"Člen 5

1.   Če investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba, ki morajo biti na podlagi člena 2(1) vključeni v shemo, ne izpolnijo svojih obveznosti, ki jih imajo kot člani te sheme, se obvestijo pristojni organi, ki so izdali dovoljenje za investicijsko podjetje ali KNPVP, ter v sodelovanju z odškodninsko shemo za vlagatelje sprejmejo vse ustrezne ukrepe, vključno z naložitvijo kazni, za zagotovitev, da investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba izpolni svoje obveznosti.

2.   Če ukrepi iz odstavka 1 ne zagotovijo izpolnitve obveznosti investicijskega podjetja, KNPVP, depozitarja ali tretje osebe, lahko odškodninska shema za vlagatelje na podlagi izrecnega soglasja pristojnih organov obvesti investicijsko podjetje, KNPVP, depozitarja ali tretjo osebo, da bodo v roku, ki ni krajši od 12

  šest
  mesecev, izključeni iz odškodninske sheme. Odškodninska shema za vlagatelje bo še naprej zagotavljala kritje iz člena 2(2a) in (2c)

  člena 2(2)
  za investicijske posle ali dejavnosti KNPVP, ki se opravljajo v tem obdobju. Če investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba ob izteku roka ne izpolni svojih obveznosti, lahko odškodninska shema za vlagatelje na podlagi izrecnega soglasja pristojnih organov izključi to investicijsko podjetje.

3.   Investicijsko podjetje, KNPVP, depozitar ali tretja oseba, ki sta izključena iz odškodninske sheme za vlagatelje, lahko še naprej opravljata investicijske posle, dejavnosti KNPVP ali hranijo finančne instrumente vlagateljev in KNPVP, če:

(a)

investicijsko podjetje ali tretja oseba sta pred izključitvijo sklenila alternativne odškodninske sporazume, ki zagotavljajo, da bodo imeli vlagatelji in KNPVP kritje, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki ga ponuja uradno priznana shema, in da imajo taki alternativni odškodninski sporazumi lastnosti, enakovredne lastnostim uradno priznane sheme;

| (b) | je pristojni organ, odgovoren za izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju ali KNPVP, potrdil, da so izpolnjeni pogoji iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

je pristojni organ, odgovoren za izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju ali KNPVP, potrdil, da so izpolnjeni pogoji iz točke (a).

4.   Če investicijsko podjetje ali KNPVP, za katerega se predlaga izključitev po odstavku 2, ne more skleniti alternativnih odškodninskih sporazumov, ki bi izpolnjevali pogoje iz odstavka 3, pristojni organi, ki so mu izdali dovoljenje:

| (a) | dovoljenje, ki so ga izdali investicijskemu podjetju, takoj odvzamejo; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenje, ki so ga izdali investicijskemu podjetju, takoj odvzamejo;

| (b) | dovoljenje, ki so ga izdali KNPVP,
  le-tega
  takoj odvzamejo. |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje, ki so ga izdali KNPVP,
  le-tega
  takoj odvzamejo.

5.   Kadar depozitar ali tretja oseba, za katero se predlaga izključitev iz odstavka 2, ne more skleniti alternativnih sporazumov, ki bi izpolnjevali pogoje iz odstavka 3, se ji ne dovoli hramba sredstev vlagateljev ali KNPVP. [Sprememba 51]

Člen 6

Po odvzemu dovoljenja investicijskemu podjetju ali KNPVP se kritje iz člena 2(2a) in (2c)

  člena 2(2)
  še naprej zagotavlja za investicijske posle, ki so bili sklenjeni pred odvzemom.". [Sprememba 52]

| (7) | Člena 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:

  "Člen 8

  1.   Kritje, predvideno v členu 4(1) in (3), se uporablja za vlagateljevo skupno terjatev do istega investicijskega podjetja ali KNPVP na podlagi te direktive ne glede na število računov, valuto in lokacijo v Uniji. [Sprememba 53]

  2.   Pri izračunu kritja, predvidenega v členu 4(1) in (3), se upošteva delež vsakega vlagatelja v skupnem investicijskem poslu.

  Če ni posebnih določb, se terjatve enakomerno razdelijo med vlagatelje.
  [Sprememba 54]



  Vlagatelj, katerega terjatve ni mogoče v celoti pokriti, je upravičen do iste stopnje kritja za skupno terjatev. [Sprememba 55]

  Države članice lahko določijo, da se lahko terjatve, ki se nanašajo na skupni investicijski posel, do katerih sta upravičeni dve osebi ali več kot članice poslovnega sodelovanja, zveze ali poslovnega združenja podobne narave, ki ni pravna oseba, za izračun mejnih vrednosti iz člena 4(1) in (3) združijo in obravnavajo, kot da bi izhajale iz naložbe enega samega vlagatelja.
  3.   Če vlagatelj ni upravičen do hranjenih zneskov ali vrednostnih papirjev

  instrumentov
  , prejme odškodnino oseba, ki je upravičena, če je identiteta te osebe ugotovljena ali se lahko ugotovi pred datumom ugotovitve ali odločbe iz člena 2(2) in (2b)

  člena 2(2)
  .
  Če so upravičene dve osebi ali več, se pri izračunu mejnih vrednosti iz člena 4(1) in (3) upošteva delež vsake v sporazumih, po katerih se upravlja z zneski ali
  instrumenti
  . [Sprememba 56]


  Člen 9

  1.   Odškodninska shema za vlagatelje sprejme ustrezne ukrepe, da vlagatelje obvesti o ugotovitvi ali odločbi iz člena 2(2) in (2b) ter jim odškodnino, če so do nje upravičeni, čim prej izplača. Odškodninska shema lahko določi rok, v katerem morajo vlagatelji predložiti svoje terjatve. Ta rok ne sme biti krajši kot pet mesecev od datuma zgoraj omenjene ugotovitve ali odločbe iz člena 2(2) in (2b) ali datuma, ko je ugotovitev ali odločba javno objavljena. [Sprememba 21]

  Odškodninska shema za vlagatelje se ne more sklicevati na dejstvo, da je potekel rok iz prvega pododstavka, da bi odklonila
  polno
  kritje vlagatelja, ki ni mogel pravočasno uveljaviti svoje pravice do odškodnine. [Sprememba 57]



  Investicijska podjetja na svojem spletnem mestu razkrijejo vse informacije o pogojih, ki zadevajo pokritje, in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za dosego plačila v skladu s to direktivo. [Sprememba 58]

  2.   Odškodninska shema za vlagatelje mora biti sposobna izplačati vlagateljevo terjatev takoj, ko je to mogoče, in v vsakem primeru v treh mesecih od ugotovljene veljavnosti in zneska terjatve.
  Odškodninska shema za vlagatelje lahko v izjemnih okoliščinah pristojne organe zaprosi za podaljšanje roka. Tako podaljšanje ne sme presegati treh mesecev. Pristojni organi o vsakem podaljšanju, odobrenem za katero koli odškodninsko shemo za vlagatelje, in okoliščinah, ki tako podaljšanje upravičujejo, takoj obvestijo ESMA.
  Države članice zagotovijo, da lahko odškodninske sheme za vlagatelje sodelujejo v insolventnih ali sodnih postopkih, ki so lahko pomembni za ugotovitev veljavnosti in zneska terjatve.
  Tretji pododstavek ne vpliva na možnost odškodninskih shem za vlagatelje, da za ugotovitev veljavnosti ali zneska terjatve uporabijo druge metode.
  Če se končno izplačilo ne izvrši v devetih mesecih po ugotovitvi ali odločbi iz člena 2(2) ali (2b), države članice zagotovijo, da odškodninska shema za vlagatelje v treh mesecih po tej ugotovitvi ali odločbi začasno izplača delno odškodnino, ki znaša vsaj eno tretjino terjatve na podlagi prvotne ocene terjatve. Preostali znesek se izplača v treh mesecih od ugotovitve veljavnosti in zneska terjatve. Države članice zagotovijo, da ima shema na voljo mehanizme za izterjavo začasno plačanih zneskov, če se ugotovi, da terjatev ni bila veljavna. [Sprememba 21]

  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 13a ter pogoji iz členov 13b in 13c
  ukrepe za določitev postopka za obravnavo terjatev vlagateljev in tehničnih meril za izračun izgube vrednosti KNPVP zaradi dogodkov iz člena 2(2b) in (2c). [Sprememba 59]

  3.   Ne glede na rok iz prvega pododstavka odstavka 2 lahko odškodninska shema za vlagatelje začasno odloži izplačilo do razsodbe sodišča ali odločitve pristojnega organa, če je vlagatelj ali katera koli druga oseba, ki je upravičena ali ima delež v investicijskem poslu, obdolžena,
  v povezavi z denarjem, ki je predmet te direktive,
  za prekršek, ki izhaja iz pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES, ki izhaja iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES, ali
  ki je povezan z neposrednim ali posrednim financiranjem terorističnih skupin, za katero velja Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 1999 o sodelovanju v boju proti financiranju terorističnih skupin.
  ."[Sprememba 60] |
| --- | --- |

(7)

Člena 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:

"Člen 8

1.   Kritje, predvideno v členu 4(1) in (3), se uporablja za vlagateljevo skupno terjatev do istega investicijskega podjetja ali KNPVP na podlagi te direktive ne glede na število računov, valuto in lokacijo v Uniji. [Sprememba 53]

2.   Pri izračunu kritja, predvidenega v členu 4(1) in (3), se upošteva delež vsakega vlagatelja v skupnem investicijskem poslu.

Če ni posebnih določb, se terjatve enakomerno razdelijo med vlagatelje.
  [Sprememba 54]

Vlagatelj, katerega terjatve ni mogoče v celoti pokriti, je upravičen do iste stopnje kritja za skupno terjatev. [Sprememba 55]

Države članice lahko določijo, da se lahko terjatve, ki se nanašajo na skupni investicijski posel, do katerih sta upravičeni dve osebi ali več kot članice poslovnega sodelovanja, zveze ali poslovnega združenja podobne narave, ki ni pravna oseba, za izračun mejnih vrednosti iz člena 4(1) in (3) združijo in obravnavajo, kot da bi izhajale iz naložbe enega samega vlagatelja.

3.   Če vlagatelj ni upravičen do hranjenih zneskov ali vrednostnih papirjev

  instrumentov
  , prejme odškodnino oseba, ki je upravičena, če je identiteta te osebe ugotovljena ali se lahko ugotovi pred datumom ugotovitve ali odločbe iz člena 2(2) in (2b)

  člena 2(2)
  .

Če so upravičene dve osebi ali več, se pri izračunu mejnih vrednosti iz člena 4(1) in (3) upošteva delež vsake v sporazumih, po katerih se upravlja z zneski ali
  instrumenti
  . [Sprememba 56]

Člen 9

1.   Odškodninska shema za vlagatelje sprejme ustrezne ukrepe, da vlagatelje obvesti o ugotovitvi ali odločbi iz člena 2(2) in (2b) ter jim odškodnino, če so do nje upravičeni, čim prej izplača. Odškodninska shema lahko določi rok, v katerem morajo vlagatelji predložiti svoje terjatve. Ta rok ne sme biti krajši kot pet mesecev od datuma zgoraj omenjene ugotovitve ali odločbe iz člena 2(2) in (2b) ali datuma, ko je ugotovitev ali odločba javno objavljena. [Sprememba 21]

Odškodninska shema za vlagatelje se ne more sklicevati na dejstvo, da je potekel rok iz prvega pododstavka, da bi odklonila
  polno
  kritje vlagatelja, ki ni mogel pravočasno uveljaviti svoje pravice do odškodnine. [Sprememba 57]

Investicijska podjetja na svojem spletnem mestu razkrijejo vse informacije o pogojih, ki zadevajo pokritje, in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za dosego plačila v skladu s to direktivo. [Sprememba 58]

2.   Odškodninska shema za vlagatelje mora biti sposobna izplačati vlagateljevo terjatev takoj, ko je to mogoče, in v vsakem primeru v treh mesecih od ugotovljene veljavnosti in zneska terjatve.

Odškodninska shema za vlagatelje lahko v izjemnih okoliščinah pristojne organe zaprosi za podaljšanje roka. Tako podaljšanje ne sme presegati treh mesecev. Pristojni organi o vsakem podaljšanju, odobrenem za katero koli odškodninsko shemo za vlagatelje, in okoliščinah, ki tako podaljšanje upravičujejo, takoj obvestijo ESMA.

Države članice zagotovijo, da lahko odškodninske sheme za vlagatelje sodelujejo v insolventnih ali sodnih postopkih, ki so lahko pomembni za ugotovitev veljavnosti in zneska terjatve.

Tretji pododstavek ne vpliva na možnost odškodninskih shem za vlagatelje, da za ugotovitev veljavnosti ali zneska terjatve uporabijo druge metode.

Če se končno izplačilo ne izvrši v devetih mesecih po ugotovitvi ali odločbi iz člena 2(2) ali (2b), države članice zagotovijo, da odškodninska shema za vlagatelje v treh mesecih po tej ugotovitvi ali odločbi začasno izplača delno odškodnino, ki znaša vsaj eno tretjino terjatve na podlagi prvotne ocene terjatve. Preostali znesek se izplača v treh mesecih od ugotovitve veljavnosti in zneska terjatve. Države članice zagotovijo, da ima shema na voljo mehanizme za izterjavo začasno plačanih zneskov, če se ugotovi, da terjatev ni bila veljavna. [Sprememba 21]

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 13a ter pogoji iz členov 13b in 13c
  ukrepe za določitev postopka za obravnavo terjatev vlagateljev in tehničnih meril za izračun izgube vrednosti KNPVP zaradi dogodkov iz člena 2(2b) in (2c). [Sprememba 59]

3.   Ne glede na rok iz prvega pododstavka odstavka 2 lahko odškodninska shema za vlagatelje začasno odloži izplačilo do razsodbe sodišča ali odločitve pristojnega organa, če je vlagatelj ali katera koli druga oseba, ki je upravičena ali ima delež v investicijskem poslu, obdolžena,
  v povezavi z denarjem, ki je predmet te direktive,
  za prekršek, ki izhaja iz pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES, ki izhaja iz ravnanja, ki je prepovedano z Direktivo 2003/6/ES, ali
  ki je povezan z neposrednim ali posrednim financiranjem terorističnih skupin, za katero velja Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 1999 o sodelovanju v boju proti financiranju terorističnih skupin.
  ."[Sprememba 60]

| (8) | V členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  "1.   Države članice zagotovijo, da vsako investicijsko podjetje ali KNPVP sprejme ustrezne ukrepe, da obstoječim in zainteresiranim vlagateljem da na voljo podatke, ki so potrebni za določitev odškodninske sheme za vlagatelje, katere član je investicijsko podjetje ali KNPVP in njegove podružnice v Uniji, ali katerega koli alternativnega sporazuma, ki je zagotovljen na podlagi drugega pododstavka člena 2(1) ali člena 5(3). Vlagatelje se obvesti o določbah odškodninske sheme za vlagatelje ali alternativnega sporazuma, ki se uporablja, vključno z zneskom in obsegom kritja, ki ga ponuja odškodninska shema, ter o vseh pravilih, ki jih v zvezi s tem določijo države članice. Te podatke je treba zagotoviti v razumljivi obliki. [Sprememba 61]

  Na zahtevo se zagotovijo tudi podatki v zvezi s pogoji, ki urejajo odškodnino, in formalnostmi, ki jih je treba izpolniti za pridobitev odškodnine.
  Zagotovljeni podatki so pošteni, jasni in nezavezujoči, v njih pa so zlasti pojasnjeni položaji in terjatve, ki jih zajema ustrezna odškodninska shema za vlagatelje, ter njena uporaba v čezmejnih primerih. V zagotovljenih podatkih morajo biti navedeni tudi primeri položajev in terjatev, ki jih shema ne zajema.


  1a.
     
  Države članice zagotovijo, da je znesek, ki ga vlagatelj vplača v odškodninsko shemo za vlagatelje, jasen in pregleden. Vsakemu dejanskemu ali potencialnemu vlagatelju se jasno navede znesek, ki se vsakemu posameznemu vlagatelju zaračuna za shemo, bodisi kot odstotek naložbe bodisi kot znesek poleg naložbe.
  "[Sprememba 62] |
| --- | --- |

(8)

V členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

"1.   Države članice zagotovijo, da vsako investicijsko podjetje ali KNPVP sprejme ustrezne ukrepe, da obstoječim in zainteresiranim vlagateljem da na voljo podatke, ki so potrebni za določitev odškodninske sheme za vlagatelje, katere član je investicijsko podjetje ali KNPVP in njegove podružnice v Uniji, ali katerega koli alternativnega sporazuma, ki je zagotovljen na podlagi drugega pododstavka člena 2(1) ali člena 5(3). Vlagatelje se obvesti o določbah odškodninske sheme za vlagatelje ali alternativnega sporazuma, ki se uporablja, vključno z zneskom in obsegom kritja, ki ga ponuja odškodninska shema, ter o vseh pravilih, ki jih v zvezi s tem določijo države članice. Te podatke je treba zagotoviti v razumljivi obliki. [Sprememba 61]

Na zahtevo se zagotovijo tudi podatki v zvezi s pogoji, ki urejajo odškodnino, in formalnostmi, ki jih je treba izpolniti za pridobitev odškodnine.

Zagotovljeni podatki so pošteni, jasni in nezavezujoči, v njih pa so zlasti pojasnjeni položaji in terjatve, ki jih zajema ustrezna odškodninska shema za vlagatelje, ter njena uporaba v čezmejnih primerih. V zagotovljenih podatkih morajo biti navedeni tudi primeri položajev in terjatev, ki jih shema ne zajema.

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da je znesek, ki ga vlagatelj vplača v odškodninsko shemo za vlagatelje, jasen in pregleden. Vsakemu dejanskemu ali potencialnemu vlagatelju se jasno navede znesek, ki se vsakemu posameznemu vlagatelju zaračuna za shemo, bodisi kot odstotek naložbe bodisi kot znesek poleg naložbe.
  "[Sprememba 62]

| (9) | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 12

  1.   Brez poseganja v kakršne koli pravice po nacionalni zakonodaji lahko odškodninske sheme za vlagatelje, ki vlagateljem izplačajo odškodnino, imajo pravico do zamenjave za pravice vpletenih vlagateljev v postopke likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom. [Sprememba 63]

  2.   V primeru izgube zaradi finančnega položaja tretje osebe, ki hrani finančne instrumente vlagatelja v zvezi z investicijskim poslom, iz člena 2(2) imajo odškodninske sheme za vlagatelje, ki vlagateljem izplačujejo odškodnine, pravico do zamenjave za pravice vlagatelja ali investicijskega podjetja v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom.

  3.   V primeru iz člena 2(2c), ko nastanejo izgube zaradi finančnega položaja depozitarja ali tretje osebe, ki so jima bila zaupana sredstva KNPVP, imajo sheme, ki imetnikom enot premoženja KNPVP izplačujejo odškodnine, pravico do zamenjave za pravice imetnika premoženja KNPVP ali KNPVP v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom.
  [Sprememba 64]

  4.   Če je tretja oseba, ki hrani finančne instrumente vlagatelja v zvezi z investicijskim poslom, ali depozitar ali tretja oseba, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, v tretji državi, katere sodni sistem odškodninski shemi za vlagatelje ne dovoljuje pravice do zamenjave za pravice investicijskega podjetja ali KNPVP, države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali KNPVP odškodninski shemi za vlagatelje vrne zneske, ki ustrezajo njihovim plačilom, če v postopkih likvidacije prejme kakršen koli znesek."[Sprememba 65] |
| --- | --- |

(9)

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 12

1.   Brez poseganja v kakršne koli pravice po nacionalni zakonodaji lahko odškodninske sheme za vlagatelje, ki vlagateljem izplačajo odškodnino, imajo pravico do zamenjave za pravice vpletenih vlagateljev v postopke likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom. [Sprememba 63]

2.   V primeru izgube zaradi finančnega položaja tretje osebe, ki hrani finančne instrumente vlagatelja v zvezi z investicijskim poslom, iz člena 2(2) imajo odškodninske sheme za vlagatelje, ki vlagateljem izplačujejo odškodnine, pravico do zamenjave za pravice vlagatelja ali investicijskega podjetja v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom.

3.   V primeru iz člena 2(2c), ko nastanejo izgube zaradi finančnega položaja depozitarja ali tretje osebe, ki so jima bila zaupana sredstva KNPVP, imajo sheme, ki imetnikom enot premoženja KNPVP izplačujejo odškodnine, pravico do zamenjave za pravice imetnika premoženja KNPVP ali KNPVP v postopkih likvidacije za zneske, ki so enaki njihovim plačilom.
  [Sprememba 64]

4.   Če je tretja oseba, ki hrani finančne instrumente vlagatelja v zvezi z investicijskim poslom, ali depozitar ali tretja oseba, ki so ji bila zaupana sredstva KNPVP, v tretji državi, katere sodni sistem odškodninski shemi za vlagatelje ne dovoljuje pravice do zamenjave za pravice investicijskega podjetja ali KNPVP, države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali KNPVP odškodninski shemi za vlagatelje vrne zneske, ki ustrezajo njihovim plačilom, če v postopkih likvidacije prejme kakršen koli znesek."[Sprememba 65]

| (10) | Vstavi se naslednji člen:

  "Člen 13a

  1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz se
  na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.



  1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 4(1a), pododstavkov 2 in 3
  člena 4a(2),
  člena 4a(3a), tretjega pododstavka člena 4a(3c),
  člena 4a(9) ter šestega pododstavka člena 9(2) se Komisiji dodeli za nedoločen čas

  za obdobje štirih let od ... (27)

  .
  Komisija najkasneje šest mesecev pred koncem obdobja štirih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu nasprotuje.




  1b.
     
  Prenos pooblastila iz člena 4(1a), pododstavka 2 in 3 člena 4a(2), člena 4a(3a), tretjega pododstavka člena 4a(3c), člena 4a(9) ter šestega pododstavka člena 9(2) lahko Evropski parlament ali Svet kadarkoli prekliče. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem takoj uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  2a.
     
  Delegiran akt, sprejet v skladu s členom 4(1a), pododstavkom 2 in 3 člena 4a(2), členom 4a(3a), tretjim pododstavkom člena 4a(3c), členom 4a(9) in šestim pododstavkom člena 9(2) začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet temu ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.



  3.   Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 13b in 13c.



  Člen 13b



  1.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče dodelitev pooblastil iz člena 4a(2), (8) in (9) ter člena 9(2).


  2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem obdobju pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.


  3.   S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, podrobno določeno v navedenem sklepu. Sklep začne veljati takoj ali na datum, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na pravnomočnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 13c



  1.   Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za en mesec.


  2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na datum, ki je v njem določen.


  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.


  3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje sprejetemu delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, navede razloge za svoje nasprotovanje."[Sprememba 66] |
| --- | --- |

(10)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 13a

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz se
  na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 4(1a), pododstavkov 2 in 3
  člena 4a(2),
  člena 4a(3a), tretjega pododstavka člena 4a(3c),
  člena 4a(9) ter šestega pododstavka člena 9(2) se Komisiji dodeli za nedoločen čas

  za obdobje štirih let od ... (27)

  .
  Komisija najkasneje šest mesecev pred koncem obdobja štirih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu nasprotuje.

1b.
     
  Prenos pooblastila iz člena 4(1a), pododstavka 2 in 3 člena 4a(2), člena 4a(3a), tretjega pododstavka člena 4a(3c), člena 4a(9) ter šestega pododstavka člena 9(2) lahko Evropski parlament ali Svet kadarkoli prekliče. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem takoj uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2a.
     
  Delegiran akt, sprejet v skladu s členom 4(1a), pododstavkom 2 in 3 člena 4a(2), členom 4a(3a), tretjim pododstavkom člena 4a(3c), členom 4a(9) in šestim pododstavkom člena 9(2) začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet temu ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

3.   Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 13b in 13c.

Člen 13b

1.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče dodelitev pooblastil iz člena 4a(2), (8) in (9) ter člena 9(2).

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem obdobju pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.

3.   S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, podrobno določeno v navedenem sklepu. Sklep začne veljati takoj ali na datum, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na pravnomočnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13c

1.   Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za en mesec.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na datum, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje sprejetemu delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, navede razloge za svoje nasprotovanje."[Sprememba 66]

| (11) | Vstavi se naslednji člen:

  "Člen 14a

  Države članice lahko sklenejo sporazume o sodelovanju glede izmenjave podatkov s pristojnimi organi tretjih držav v skladu s členom 63 Direktive 2004/39/ES in člena 102 Direktive 2009/65/ES." |
| --- | --- |

(11)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 14a

Države članice lahko sklenejo sporazume o sodelovanju glede izmenjave podatkov s pristojnimi organi tretjih držav v skladu s členom 63 Direktive 2004/39/ES in člena 102 Direktive 2009/65/ES."

| (12) | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  "1. | Poklicni vlagatelji iz točk od 1 do 4 oddelka I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov."; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.

Poklicni vlagatelji iz točk od 1 do 4 oddelka I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov.";

| (b) | točke 2, 3 in 8 se črtajo. |
| --- | --- |

(b)

točke 2, 3 in 8 se črtajo.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje ... (28) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih ukrepov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene ukrepe začnejo uporabljati ... (29), razen tistih ukrepov za prenos člena 4b, ki se uporabljajo od 31. decembra 2013.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

2a.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 morajo države članice, ki v skladu s pristopnimi pogodbami izkoristijo prehodna obdobja v zvezi s prenosom člena 4 Direktive 97/9/ES, delovati v skladu z odstavkoma 1 in 2 navedenega člena od datuma, ko potečejo posamezna prehodna obdobja. [Sprememba 67]

Člen 2a

Poročilo in pregled

ESMA do 31. decembra 2012 oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tem.

Do 31. julija 2012 Komisija po odprtem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem analizira prednosti in slabosti uvedbe sistema zavarovalnih pogodb kot dopolnilo ali nadomestilo obstoječih odškodninskih shem za vlagatelje.

Da se vlagateljem zagotovi ista raven zaščite, ne glede na to ali ti vlagajo neposredno preko investicijskih podjetij ali posredno preko KNPVP, se v poročilu opredeli vrzeli v predpisih, vključno z enakovredno odškodnino, ter oceni stroške in koristi razširitve področja uporabe Direktive 97/9/ES na KNPV, tudi z vidika prihodnjega predloga Komisije o depozitarjih KNPVP in po odprtem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Po potrebi to poročilo vključuje zakonodajne predloge o praktičnih ureditvah za razširitev področja uporabe na KNPVP. [Sprememba 68 in točka 2 popravka (30)]

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

3

(4)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

4

(5)  UL L 141, 11.6.1993, str. 27.

5

(6)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

6

(7)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

7

(8)  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

8

(9)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

9

(10)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

10

(11)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

11

(12)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.";

12

(13)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

13

UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

(14)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84";

14

(15)  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

15

(16)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.".

16

(17)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

17

(18)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

18

(19)  

  UL C 373, 23.12.1999, str. 1.
  ". [Sprememba 23]

19

UL C 373, 23.12.1999, str. 1.

[Sprememba 23]

(20)

20

| (+) | Datum začetka veljavnosti direktive o spremembi. |
| --- | --- |

(+)

+

Datum začetka veljavnosti direktive o spremembi.

(21)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

21

(22)

22

| (+) | Dve leti od dneva začetka veljavnosti direktive o spremembi. |
| --- | --- |

(+)

+

Dve leti od dneva začetka veljavnosti direktive o spremembi.

(23)

23

| (++) | Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive o spremembi. |
| --- | --- |

(++)

++

Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive o spremembi.

(24)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

24

UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(25)

25

| (+++) | Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive o spremembi. |
| --- | --- |

(+++)

+++

Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive o spremembi.

(26)  
  UL L 084, 26.3.1997, str. 22.


  UL L 281, 23.11.1995, str. 31."
  .

26

UL L 084, 26.3.1997, str. 22.

UL L 281, 23.11.1995, str. 31."

(27)

27

| (+) | Datum začetka veljavnosti direktive o spremembi. |
| --- | --- |

(+)

+

Datum začetka veljavnosti direktive o spremembi.

(28)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

28

(29)  Osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

29

(30)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

30

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/350 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/350

---

Torek, 5. julij 2011Možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju ***I

P7_TA(2011)0314

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju (KOM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

2013/C 33 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0375),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0178/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0178/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0170/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 51.

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 62.

---

Torek, 5. julij 2011P7_TC1-COD(2010)0208

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114

  192(1)
  Pogodbe, [Sprememba 1]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (4) ter Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (5) vzpostavljata celovit pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki se v celoti uporablja za GSO, ki se po vsej Uniji uporabljajo za gojenje v obliki semen ali drugega razmnoževalnega materiala rastlin (v nadaljnjem besedilu: GSO za gojenje). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (4) ter Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (5) vzpostavljata celovit pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki se v celoti uporablja za GSO, ki se po vsej Uniji uporabljajo za gojenje v obliki semen ali drugega razmnoževalnega materiala rastlin (v nadaljnjem besedilu: GSO za gojenje).

| (2) | Navedeni pravni akti določajo, da mora biti za GSO za gojenje posebej ocenjeno tveganje, preden bo odobren za dajanje na trg Unije
  , ob upoštevanju neposrednih in posrednih učinkov, takojšnih učinkov, učinkov z zakasnitvijo ter kumulativnih dolgoročnih učinkov GSO na zdravje ljudi in okolje, v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES
  . Cilj tega postopka odobritve je zagotovitev visoke ravni zaščite življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ob istočasnem zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga.
  Stremeti bi bilo treba k doseganju in ohranjanju enotne ravni zaščite zdravja in okolja na vsem ozemlju Unije. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Navedeni pravni akti določajo, da mora biti za GSO za gojenje posebej ocenjeno tveganje, preden bo odobren za dajanje na trg Unije
  , ob upoštevanju neposrednih in posrednih učinkov, takojšnih učinkov, učinkov z zakasnitvijo ter kumulativnih dolgoročnih učinkov GSO na zdravje ljudi in okolje, v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES
  . Cilj tega postopka odobritve je zagotovitev visoke ravni zaščite življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ob istočasnem zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga.
  Stremeti bi bilo treba k doseganju in ohranjanju enotne ravni zaščite zdravja in okolja na vsem ozemlju Unije. [Sprememba 2]

| (2a) | Komisija in države članice bi morale prednostno zagotoviti izvedbo sklepov Sveta za okolje z dne 4. decembra 2008, in sicer pravilno izvajanje pravnih zahtev iz Priloge II Direktive 2001/18/ES o oceni tveganja GSO. Strogo bi bilo treba oceniti zlasti dolgoročne vplive gensko spremenjenih pridelkov na okolje, pa tudi njihove morebitne učinke na neciljne organizme; pri tem bi bilo treba ustrezno upoštevati značilnosti prejemnih okolij in zemljepisnih območij, v katerih se gensko spremenjeni pridelki smejo gojiti, oceniti pa bi bilo treba tudi morebitne posledice za okolje, ki jih povzročijo spremembe v uporabi herbicidov, povezanih z na herbicide odpornimi genetsko spremenjenimi pridelki. Komisija bi morala še posebej zagotoviti sprejetje revidiranih smernic za oceno tveganja GSO. Te smernice ne bi smele temeljiti le na načelu snovne enakovrednosti ali na primerjalni analizi varnosti in bi morale omogočiti jasno opredelitev dolgoročnih in posrednih učinkov ter znanstvenih negotovosti. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in države članice bi morale stremeti k oblikovanju široke mreže znanstvenih organizacij z vseh področij, tudi ekoloških, in bi morale sodelovati, tako da bi že v zgodnji fazi ugotovili, ali med znanstvenimi mnenji prihaja do morebitnih razhajanj, tako da bi rešili oziroma razjasnili sporna znanstvena vprašanja. Komisija in države članice bi morale zagotoviti potrebna sredstva za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih, ki izvirajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja na trg, pa tudi, da izvrševanje pravic intelektualne lastnine ne bi onemogočalo neodvisnim raziskovalcem dostopa do ustreznega gradiva. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(2a)

Komisija in države članice bi morale prednostno zagotoviti izvedbo sklepov Sveta za okolje z dne 4. decembra 2008, in sicer pravilno izvajanje pravnih zahtev iz Priloge II Direktive 2001/18/ES o oceni tveganja GSO. Strogo bi bilo treba oceniti zlasti dolgoročne vplive gensko spremenjenih pridelkov na okolje, pa tudi njihove morebitne učinke na neciljne organizme; pri tem bi bilo treba ustrezno upoštevati značilnosti prejemnih okolij in zemljepisnih območij, v katerih se gensko spremenjeni pridelki smejo gojiti, oceniti pa bi bilo treba tudi morebitne posledice za okolje, ki jih povzročijo spremembe v uporabi herbicidov, povezanih z na herbicide odpornimi genetsko spremenjenimi pridelki. Komisija bi morala še posebej zagotoviti sprejetje revidiranih smernic za oceno tveganja GSO. Te smernice ne bi smele temeljiti le na načelu snovne enakovrednosti ali na primerjalni analizi varnosti in bi morale omogočiti jasno opredelitev dolgoročnih in posrednih učinkov ter znanstvenih negotovosti. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in države članice bi morale stremeti k oblikovanju široke mreže znanstvenih organizacij z vseh področij, tudi ekoloških, in bi morale sodelovati, tako da bi že v zgodnji fazi ugotovili, ali med znanstvenimi mnenji prihaja do morebitnih razhajanj, tako da bi rešili oziroma razjasnili sporna znanstvena vprašanja. Komisija in države članice bi morale zagotoviti potrebna sredstva za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih, ki izvirajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja na trg, pa tudi, da izvrševanje pravic intelektualne lastnine ne bi onemogočalo neodvisnim raziskovalcem dostopa do ustreznega gradiva. [Sprememba 44]

| (2b) | V okviru te uredbe in pri njenem izvajanju je treba upoštevati previdnostno načelo. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(2b)

V okviru te uredbe in pri njenem izvajanju je treba upoštevati previdnostno načelo. [Sprememba 46]

| (3) | Poleg odobritve za dajanje na trg morajo gensko spremenjene sorte izpolnjevati tudi zahteve zakonodaje Unije glede trženja semen in razmnoževalnega materiala rastlin, kot so določene zlasti v Direktivi Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (6), Direktivi Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (7), Direktivi Sveta 68/193/EGS z dne 9. aprila 1968 o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (8), Direktivi Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (9), Direktivi Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (10) Direktivi Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (11), Direktivi Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese (12), Direktivi Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (13), Direktivi Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja (14), Direktivi Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (15), in Direktivi Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (16). Direktivi 2002/53/ES in 2002/55/ES vsebujeta določbe, ki državam članicam omogočajo, da pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji prepovejo uporabo kake sorte na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu oziroma določijo ustrezne pogoje za gojenje sorte. |
| --- | --- |

(3)

Poleg odobritve za dajanje na trg morajo gensko spremenjene sorte izpolnjevati tudi zahteve zakonodaje Unije glede trženja semen in razmnoževalnega materiala rastlin, kot so določene zlasti v Direktivi Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (6), Direktivi Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (7), Direktivi Sveta 68/193/EGS z dne 9. aprila 1968 o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (8), Direktivi Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (9), Direktivi Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (10) Direktivi Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (11), Direktivi Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese (12), Direktivi Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (13), Direktivi Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja (14), Direktivi Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (15), in Direktivi Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (16). Direktivi 2002/53/ES in 2002/55/ES vsebujeta določbe, ki državam članicam omogočajo, da pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji prepovejo uporabo kake sorte na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu oziroma določijo ustrezne pogoje za gojenje sorte.

| (4) | Ko se GSO odobri za gojenje v skladu z zakonodajnim okvirom Unije za GSO in izpolnjuje zahteve zakonodaje Unije za trženje semen in razmnoževalnega materiala rastlin glede sorte za na trg, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati njegovega prostega prometa na svojem ozemlju, razen pod pogoji, določenimi v zakonodaji Unije. |
| --- | --- |

(4)

Ko se GSO odobri za gojenje v skladu z zakonodajnim okvirom Unije za GSO in izpolnjuje zahteve zakonodaje Unije za trženje semen in razmnoževalnega materiala rastlin glede sorte za na trg, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati njegovega prostega prometa na svojem ozemlju, razen pod pogoji, določenimi v zakonodaji Unije.

| (4a) | Glede na pomembnost znanstvenih dokazov pri odločanju o prepovedi ali prepovedi GSO, bi morala Evropska agencija za varnost hrane vsako leto zbrati in objaviti rezultate raziskav glede tveganja ali dokazov o naključni prisotnosti, onesnaženju ali nevarnosti zaradi za okolje ali zdravje ljudi zaradi GSO, in sicer za vsak primer posebej. Ker je posvetovanje s strokovnjaki drago, bi morale države članice spodbujati sodelovanje med raziskovalnimi ustanovami in nacionalno akademsko srenjo. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4a)

Glede na pomembnost znanstvenih dokazov pri odločanju o prepovedi ali prepovedi GSO, bi morala Evropska agencija za varnost hrane vsako leto zbrati in objaviti rezultate raziskav glede tveganja ali dokazov o naključni prisotnosti, onesnaženju ali nevarnosti zaradi za okolje ali zdravje ljudi zaradi GSO, in sicer za vsak primer posebej. Ker je posvetovanje s strokovnjaki drago, bi morale države članice spodbujati sodelovanje med raziskovalnimi ustanovami in nacionalno akademsko srenjo. [Sprememba 4]

| (5) | Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava v državah članicah na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. V nasprotju z vprašanji pri dajanju

  Vprašanja o dajanju
  na trg in uvozu GSO, ki jih bi bilo treba še naprej urejati na ravni EU zaradi ohranitve notranjega trga., je bilo ugotovljeno, da je

  Za
  gojenje GSO
  bi utegnila biti v nekaterih primerih potrebna večja prožnost, saj gre za
  vprašanje z izrazito lokalno/regionalno

  lokalno, regionalno in/ali teritorialno
  razsežnostjo
  , ki je še posebej pomembno za samoodločanje držav članic
  .
  Vendar prožnost ne bi smela ogrožati postopka odobritve Unije. Usklajene okoljske in zdravstvene ocene tveganja morda vendarle ne bi zajele vseh možnih vplivov gojenja GSO v različnih regijah in ekosistemih.
  V skladu s členom 2(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo zato treba državam članicam dati možnost, da sprejmejo pravila

  pravno zavezujoče akte
  za učinkovito gojenje GSO na svojem ozemlju po tem, ko je bil GSO zakonito odobren za dajanje na trg Unije. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava v državah članicah na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. V nasprotju z vprašanji pri dajanju

  Vprašanja o dajanju
  na trg in uvozu GSO, ki jih bi bilo treba še naprej urejati na ravni EU zaradi ohranitve notranjega trga., je bilo ugotovljeno, da je

  Za
  gojenje GSO
  bi utegnila biti v nekaterih primerih potrebna večja prožnost, saj gre za
  vprašanje z izrazito lokalno/regionalno

  lokalno, regionalno in/ali teritorialno
  razsežnostjo
  , ki je še posebej pomembno za samoodločanje držav članic
  .
  Vendar prožnost ne bi smela ogrožati postopka odobritve Unije. Usklajene okoljske in zdravstvene ocene tveganja morda vendarle ne bi zajele vseh možnih vplivov gojenja GSO v različnih regijah in ekosistemih.
  V skladu s členom 2(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo zato treba državam članicam dati možnost, da sprejmejo pravila

  pravno zavezujoče akte
  za učinkovito gojenje GSO na svojem ozemlju po tem, ko je bil GSO zakonito odobren za dajanje na trg Unije. [Sprememba 5]

| (6) | Pri tem se zdi primerno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti prizna več svobode

  prožnosti
  pri odločanju, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da se s tem spremeni sistem Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih lahko

  morajo
  države članice sprejmejo

  sprejeti
  na podlagi člena 26a Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih
  na svojem ozemlju in območjih, ki mejijo na sosednje države članice
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Pri tem se zdi primerno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti prizna več svobode

  prožnosti
  pri odločanju, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da se s tem spremeni sistem Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih lahko

  morajo
  države članice sprejmejo

  sprejeti
  na podlagi člena 26a Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih
  na svojem ozemlju in območjih, ki mejijo na sosednje države članice
  . [Sprememba 6]

| (7) | Zato bi bilo treba državam članicam dovoliti, da
  za vsak primer posebej
  sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih posameznih GSO
  , nekaterih skupin GSO ali vseh GSO
  na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ter te ukrepe spremenijo, kot se jim zdi ustrezno, na vseh stopnjah odobritve ali ponovne odobritve zadevnih GSO ali njihovega umika s trga. To je treba uporabljati

  Gojenje je tesno povezano z rabo zemljišč ter varstvom živalskih in rastlinskih vrst, ki sta še vedno v veliki pristojnosti držav članic. Možnost držav članic za sprejemanje teh ukrepov bi morala veljati
  tudi za gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki se dajejo na trg v skladu z ustrezno zakonodajo o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin ter zlasti v skladu z direktivama 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ukrepi bi se morali nanašati le na gojenje GSO, ne pa na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot ločenih proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov. Podobno ne smejo vplivati na gojenje gensko nespremenjenih sort semen in razmnoževalnega materiala rastlin, v katerih se ugotovijo naključne ali tehnično neizogibne sledi GSO, odobrenih v EU.

  Navedeni ukrepi bi morali vsem zadevnim nosilcem dejavnosti, tudi pridelovalcem, omogočiti dovolj časa za prilagajanje. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba državam članicam dovoliti, da
  za vsak primer posebej
  sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih posameznih GSO
  , nekaterih skupin GSO ali vseh GSO
  na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ter te ukrepe spremenijo, kot se jim zdi ustrezno, na vseh stopnjah odobritve ali ponovne odobritve zadevnih GSO ali njihovega umika s trga. To je treba uporabljati

  Gojenje je tesno povezano z rabo zemljišč ter varstvom živalskih in rastlinskih vrst, ki sta še vedno v veliki pristojnosti držav članic. Možnost držav članic za sprejemanje teh ukrepov bi morala veljati
  tudi za gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki se dajejo na trg v skladu z ustrezno zakonodajo o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin ter zlasti v skladu z direktivama 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ukrepi bi se morali nanašati le na gojenje GSO, ne pa na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot ločenih proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov. Podobno ne smejo vplivati na gojenje gensko nespremenjenih sort semen in razmnoževalnega materiala rastlin, v katerih se ugotovijo naključne ali tehnično neizogibne sledi GSO, odobrenih v EU.

  Navedeni ukrepi bi morali vsem zadevnim nosilcem dejavnosti, tudi pridelovalcem, omogočiti dovolj časa za prilagajanje. [Sprememba 7]

| (8) | V skladu s pravnim okvirom za odobritev GSO država članica ne more spremeniti ravni zaščite zdravja ljudi ali živali in okolja na ravni Unije in tak položaj je treba ohraniti. Vendar lahko države članice ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih posameznih GSO
  , nekaterih skupin GSO ali vseh GSO
  na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu sprejmejo na podlagi drugačnih razlogov javnega interesa, kot so že obravnavani v usklajenem sklopu pravil EU, ki že določajo postopke za upoštevanje tveganja za zdravje in okolje, ki jih lahko povzroči uporaba GSO za gojenje.
  Ti ukrepi lahko temeljijo na okoljskih razlogih ali drugih upravičenih dejavnikih, na primer socialno-ekonomskih vplivih, do katerih lahko pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg, če ti dejavniki niso bili obravnavani v usklajenem postopku iz dela C Direktive 2001/18/ES, ali v primeru trajne znanstvene negotovosti. Ukrepi morajo biti ustrezno znanstveno utemeljeni ali temeljiti na razlogih obvladovanja tveganja ali drugih upravičenih razlogih, do katerih pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg.
  Poleg tega morajo biti ti ukrepi
  sorazmerni in
  v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nerazlikovanja med domačimi in uvoženimi proizvodi ter členov 34 in 36 PDEU, in z ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji. [Spremembi 8, 40] |
| --- | --- |

(8)

V skladu s pravnim okvirom za odobritev GSO država članica ne more spremeniti ravni zaščite zdravja ljudi ali živali in okolja na ravni Unije in tak položaj je treba ohraniti. Vendar lahko države članice ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih posameznih GSO
  , nekaterih skupin GSO ali vseh GSO
  na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu sprejmejo na podlagi drugačnih razlogov javnega interesa, kot so že obravnavani v usklajenem sklopu pravil EU, ki že določajo postopke za upoštevanje tveganja za zdravje in okolje, ki jih lahko povzroči uporaba GSO za gojenje.
  Ti ukrepi lahko temeljijo na okoljskih razlogih ali drugih upravičenih dejavnikih, na primer socialno-ekonomskih vplivih, do katerih lahko pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg, če ti dejavniki niso bili obravnavani v usklajenem postopku iz dela C Direktive 2001/18/ES, ali v primeru trajne znanstvene negotovosti. Ukrepi morajo biti ustrezno znanstveno utemeljeni ali temeljiti na razlogih obvladovanja tveganja ali drugih upravičenih razlogih, do katerih pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg.
  Poleg tega morajo biti ti ukrepi
  sorazmerni in
  v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nerazlikovanja med domačimi in uvoženimi proizvodi ter členov 34 in 36 PDEU, in z ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji. [Spremembi 8, 40]

| (8a) | Omejitve ali prepovedi gojenja nekaterih GSO s strani držav članic ne bi smele preprečevati ali omejevati uporabe dovoljenih GSO v drugih državah članicah, pod pogojem, da so v veljavi učinkoviti ukrepi za preprečevanje čezmejne okužbe. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(8a)

Omejitve ali prepovedi gojenja nekaterih GSO s strani držav članic ne bi smele preprečevati ali omejevati uporabe dovoljenih GSO v drugih državah članicah, pod pogojem, da so v veljavi učinkoviti ukrepi za preprečevanje čezmejne okužbe. [Sprememba 9]

| (8b) | Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da so podlaga za njihove ukrepe, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, znanstveno utemeljeni razlogi, povezani z okoljskimi posledicami, ki jih lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg, poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES ali na podlagi obvladovanja tveganja. Ti razlogi lahko zajemajo preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih; invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi in divjimi rastlinami; preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO; ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov; ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti; neobstoječe ali pomanjkljive podatke o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO na lokalno ali regionalno okolje države članice, tudi na njeno biotsko raznovrstnost. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da te ukrepe temeljijo na razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo neizvedljivost ali visoke stroške ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih; potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje; potrebo po zagotavljanju čistosti semen. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da te ukrepe temeljijo na drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(8b)

Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da so podlaga za njihove ukrepe, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, znanstveno utemeljeni razlogi, povezani z okoljskimi posledicami, ki jih lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg, poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES ali na podlagi obvladovanja tveganja. Ti razlogi lahko zajemajo preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih; invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi in divjimi rastlinami; preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO; ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov; ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti; neobstoječe ali pomanjkljive podatke o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO na lokalno ali regionalno okolje države članice, tudi na njeno biotsko raznovrstnost. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da te ukrepe temeljijo na razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo neizvedljivost ali visoke stroške ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih; potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje; potrebo po zagotavljanju čistosti semen. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da te ukrepe temeljijo na drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike. [Sprememba 47]

| (9) | V skladu z načelom subsidiarnosti namen te uredbe ni usklajevanje pogojev za gojenje v državah članicah, ampak priznanje svobode državam članicam, da se pri prepovedi gojenja GSO na svojem ozemlju sklicujejo na druge razloge, kot je znanstvena ocena tveganja za okolje in zdravje

  omejijo ali prepovejo gojenje GSO na podlagi okoljskih ali drugih utemeljenih dejavnikov, ki lahko izhajajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja na trg in ki niso bili preučeni v usklajenem postopku, predvidenem v delu C Direktive 2001/18/ES, ali niso bili ustrezno obravnavani
  . Eden od namenov Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (17), tj. da se Komisiji omogoči sprejemanje zavezujočih aktov na ravni Unije, ne bi bil izpolnjen s sistematično priglasitvijo ukrepov držav članic na podlagi navedene direktive. Ker države članice na podlagi te uredbe ne morejo sprejemati ukrepov, ki omejujejo ali prepovedujejo dajanje GSO na trg, in zato ta uredba ne spreminja pogojev za dajanje na trg GSO, odobrenih na podlagi obstoječe zakonodaje, se zdi, da postopek priglasitve iz Direktive 98/34/ES ni najustreznejše sredstvo za obveščanje Komisije. Zato se z odstopanjem Direktive 98/34/ES ne bi smela uporabljati. Zdi se, da je preprostejši sistem za priglasitev nacionalnih ukrepov pred njihovim sprejetjem ustreznejše orodje, s katerim se lahko Komisija seznani s temi ukrepi. Ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti države članice, bi se tako skupaj z razlogi zanje morali sporočiti Komisiji in drugim državam članicam v vednost najpozneje en mesec pred njihovim sprejetjem. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9)

V skladu z načelom subsidiarnosti namen te uredbe ni usklajevanje pogojev za gojenje v državah članicah, ampak priznanje svobode državam članicam, da se pri prepovedi gojenja GSO na svojem ozemlju sklicujejo na druge razloge, kot je znanstvena ocena tveganja za okolje in zdravje

  omejijo ali prepovejo gojenje GSO na podlagi okoljskih ali drugih utemeljenih dejavnikov, ki lahko izhajajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja na trg in ki niso bili preučeni v usklajenem postopku, predvidenem v delu C Direktive 2001/18/ES, ali niso bili ustrezno obravnavani
  . Eden od namenov Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (17), tj. da se Komisiji omogoči sprejemanje zavezujočih aktov na ravni Unije, ne bi bil izpolnjen s sistematično priglasitvijo ukrepov držav članic na podlagi navedene direktive. Ker države članice na podlagi te uredbe ne morejo sprejemati ukrepov, ki omejujejo ali prepovedujejo dajanje GSO na trg, in zato ta uredba ne spreminja pogojev za dajanje na trg GSO, odobrenih na podlagi obstoječe zakonodaje, se zdi, da postopek priglasitve iz Direktive 98/34/ES ni najustreznejše sredstvo za obveščanje Komisije. Zato se z odstopanjem Direktive 98/34/ES ne bi smela uporabljati. Zdi se, da je preprostejši sistem za priglasitev nacionalnih ukrepov pred njihovim sprejetjem ustreznejše orodje, s katerim se lahko Komisija seznani s temi ukrepi. Ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti države članice, bi se tako skupaj z razlogi zanje morali sporočiti Komisiji in drugim državam članicam v vednost najpozneje en mesec pred njihovim sprejetjem. [Sprememba 10]

| (9a) | Omejitve ali prepovedi za gojenje GSO, ki jih uvedejo države članice, ne bi smele preprečevati biotehnoloških raziskav, ki se izvajajo pod pogojem, da se pri izvajanju upoštevajo vsi potrebni varnostni ukrepi. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(9a)

Omejitve ali prepovedi za gojenje GSO, ki jih uvedejo države članice, ne bi smele preprečevati biotehnoloških raziskav, ki se izvajajo pod pogojem, da se pri izvajanju upoštevajo vsi potrebni varnostni ukrepi. [Sprememba 11]

| (10) | Člen 7(8) in člen 19(8) Uredbe (ES) št. 1829/2003 določata, da se sklicevanja na GSO, odobrena v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES, v delih A in D navedene direktive enakovredno uporabljajo za GSO, odobrene po Uredbi (ES) št. 1829/2003. Enako se ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to uredbo, uporabljajo tudi za GSO, odobrene na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Člen 7(8) in člen 19(8) Uredbe (ES) št. 1829/2003 določata, da se sklicevanja na GSO, odobrena v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES, v delih A in D navedene direktive enakovredno uporabljajo za GSO, odobrene po Uredbi (ES) št. 1829/2003. Enako se ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to uredbo, uporabljajo tudi za GSO, odobrene na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003.

| (11) | Direktivo 2001/18/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 2001/18/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Direktive 2001/18/ES

Direktiva 2001/18/ES se spremeni:

| (1) | Člen 22 se nadomesti z naslednjim:



  "Člen 22


  Prosti pretok



  Brez poseganja v člen 23 ali člen 26b države članice ne prepovejo, omejijo ali preprečijo dajanja v promet GSO kot proizvodov ali v proizvodih, kadar izpolnjujejo zahteve te direktive."


  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(1)

Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 22

Prosti pretok

Brez poseganja v člen 23 ali člen 26b države članice ne prepovejo, omejijo ali preprečijo dajanja v promet GSO kot proizvodov ali v proizvodih, kadar izpolnjujejo zahteve te direktive."

| (2) | V členu 25 se doda naslednji odstavek:




  "5a.
     
  Brez poseganja v zaščito pravic intelektualne lastnine se ne omejuje ali preprečuje dostop do materiala, potrebnega za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih, ki izvirajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja v promet, kot je semenski material."


  [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(2)

V členu 25 se doda naslednji odstavek:

"5a.
     
  Brez poseganja v zaščito pravic intelektualne lastnine se ne omejuje ali preprečuje dostop do materiala, potrebnega za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih, ki izvirajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja v promet, kot je semenski material."

| (3) | Člen 26a(1) se nadomesti z naslednjim:




  "1.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo nenamerno prisotnost GSO v drugih proizvodih znotraj svojih meja in na ozemlju drugih držav članic."


  [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(3)

Člen 26a(1) se nadomesti z naslednjim:

"1.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo nenamerno prisotnost GSO v drugih proizvodih znotraj svojih meja in na ozemlju drugih držav članic."

| (4) | Vstavi se naslednji člen:

  "Člen 26b


  Gojenje

  Države članice lahko
  po preučitvi vsakega primera posebej
  sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali posameznih GSO,
  skupin GSO, opredeljenih kot sorte pridelkov, ali vseh GSO
  , ki so odobreni v skladu z delom C te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in sestojijo iz gensko spremenjenih sort, danih v promet v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin, na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, če: [Sprememba 40]







  (a) | navedeni ukrepi temeljijo na:na razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje,









  (i) | znanstveno utemeljenih razlogih, povezanih z okoljskimi posledicami
  , ki ga

  jih
  lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje v promet
  poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C te direktive ali na podlagi obvladovanja tveganja
  .
  Ti razlogi lahko zajemajo:








  — | preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(4)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 26b

Gojenje

Države članice lahko
  po preučitvi vsakega primera posebej
  sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali posameznih GSO,
  skupin GSO, opredeljenih kot sorte pridelkov, ali vseh GSO
  , ki so odobreni v skladu z delom C te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in sestojijo iz gensko spremenjenih sort, danih v promet v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin, na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, če: [Sprememba 40]

(a)

navedeni ukrepi temeljijo na:na razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje,

(i)

znanstveno utemeljenih razlogih, povezanih z okoljskimi posledicami
  , ki ga

  jih
  lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje v promet
  poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C te direktive ali na podlagi obvladovanja tveganja
  .
  Ti razlogi lahko zajemajo:

—

preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih;

| — | invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi ali divjimi rastlinami; |
| --- | --- |

—

invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi ali divjimi rastlinami;

| — | preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO; |
| --- | --- |

—

preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO;

| — | ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov; |
| --- | --- |

—

ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov;

| — | ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti; |
| --- | --- |

—

ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti;

| — | razlogih, povezanih z neobstoječimi ali pomanjkljivimi podatki o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO v lokalno ali regionalno okolje države članice, vključno z njeno biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

—

razlogih, povezanih z neobstoječimi ali pomanjkljivimi podatki o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO v lokalno ali regionalno okolje države članice, vključno z njeno biotsko raznovrstnostjo;

| (ii) | razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo:








  — | neizvedljivost ali visoke stroške ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo:

—

neizvedljivost ali visoke stroške ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih;

| — | potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

—

potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje;

| — | potrebo po zagotavljanju čistosti semen; ali |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotavljanju čistosti semen; ali

| (iii) | drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike
  ; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(iii)

drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike
  ; [Sprememba 41]

| (aa) | v primerih, ko se ti ukrepi nanašajo na pridelke, ki so že odobreni na ravni Unije, države članice zagotovijo, da imajo kmetje, ki jih zakonito gojijo, na voljo dovolj časa za zaključek pridelovalne sezone; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(aa)

v primerih, ko se ti ukrepi nanašajo na pridelke, ki so že odobreni na ravni Unije, države članice zagotovijo, da imajo kmetje, ki jih zakonito gojijo, na voljo dovolj časa za zaključek pridelovalne sezone; [Sprememba 17]

| (ab) | je bila na teh ukrepih predhodno opravljena neodvisna analiza stroškov in koristi, ob upoštevanju alternativnih možnosti; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(ab)

je bila na teh ukrepih predhodno opravljena neodvisna analiza stroškov in koristi, ob upoštevanju alternativnih možnosti; [Sprememba 42]

| (ac) | je zanje potekalo predhodno javno posvetovanje, ki je trajalo najmanj trideset dni; [Sprememba 19] in |
| --- | --- |

(ac)

je zanje potekalo predhodno javno posvetovanje, ki je trajalo najmanj trideset dni; [Sprememba 19] in

| (b) | so v skladu s Pogodbama
  , zlasti z načelom sorazmernosti
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(b)

so v skladu s Pogodbama
  , zlasti z načelom sorazmernosti
  . [Sprememba 20]

Pod enakimi pogoji lahko regije v državah članicah sprejmejo tudi ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja GSO na svojem ozemlju. [Sprememba 51]

Države članice vse tovrstne ukrepe javno objavijo za vse nosilce dejavnosti, vključno s pridelovalci, in sicer vsaj tri mesece pred začetkom rastne sezone. Če je zadevni GSO odobren manj kot šest mesece pred začetkom rastne sezone, država članica te ukrepe javno objavi takoj po sprejetju. [Sprememba 43]

Države članice sprejmejo te ukrepe za največ pet let in jih pregledajo ob obnovitvi odobritve GSO. [Sprememba 22]

Z odstopanjem od Direktive 98/34/ES države članice, ki nameravajo sprejeti utemeljene ukrepe na podlagi tega člena, jih sporočijo v vednost drugim državam članicam in Komisiji najpozneje en mesec pred njihovim sprejetjem."

| (5) | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 26c


  Zahteve glede odgovornosti



  Države članice vzpostavijo splošen obvezni sistem za finančno odgovornost in finančna jamstva, na primer prek zavarovanja, ki bo veljal za vse nosilce dejavnosti in bo zagotavljal, da bo onesnaževalec plačal za nenačrtovane učinke ali škodo, ki bi nastala zaradi namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja v promet."


  [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(5)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 26c

Zahteve glede odgovornosti

Države članice vzpostavijo splošen obvezni sistem za finančno odgovornost in finančna jamstva, na primer prek zavarovanja, ki bo veljal za vse nosilce dejavnosti in bo zagotavljal, da bo onesnaževalec plačal za nenačrtovane učinke ali škodo, ki bi nastala zaradi namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja v promet."

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [...]

  dvajseti
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 26]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 51.

1

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 62.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011.

3

(4)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

5

(6)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298.

6

(7)  UL 125, 11.7.1966, str. 2309.

7

(8)  UL L 93, 17.4.1968, str. 15.

8

(9)  UL L 226, 13.8.1998, str. 16.

9

(10)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

10

(11)  UL L 193, 20.7.2002, str. 1.

11

(12)  UL L 193, 20.7.2002, str. 12.

12

(13)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33.

13

(14)  UL L 193, 20.7.2002, str. 60.

14

(15)  UL L 193, 20.7.2002, str. 74.

15

(16)  UL L 267, 8.10.2008, str. 8.

16

(17)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

17

---

Sreda, 6. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/359 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/359

---

Sreda, 6. julij 2011Seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum ***I

P7_TA(2011)0321

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (KOM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

2013/C 33 E/39

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0662),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0365/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0365/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0237/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0237/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 6. julij 2011P7_TC1-COD(2010)0325

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1105/2011/EU.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/360 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/360

---

Sreda, 6. julij 2011Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***II

P7_TA(2011)0324

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 ter razveljavitvi direktiv 87/250/EGS, 90/496/EGS, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2008/5/ES in Uredbe (ES) št. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

2013/C 33 E/40

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2008 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0040),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22.6.2011, o odobritvi stališča Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22.6.2011, o odobritvi stališča Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0177/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0177/2011),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102 E, 2.4.2011, str. 1.

(2)  UL C 77, 31.3.2009, str. 81.

(3)  Sprejeta besedila z dne 16.6.2010, P7_TA(2010)0222.

---

Sreda, 6. julij 2011P7_TC2-COD(2008)0028

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1169/2011.)

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/361 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/361

---

Sreda, 6. julij 2011Čezmejna izmenjava informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu ***II

P7_TA(2011)0325

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

2013/C 33 E/41

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (17506/1/2010 – C7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (17506/1/2010 – C7-0074/2011),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0151), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0151),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2011, da odobri stališče Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2011, da odobri stališče Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0208/2011),

| 1. | sprejme v nadaljevanju navedeno stališče iz druge obravnave; |
| --- | --- |

1.

sprejme v nadaljevanju navedeno stališče iz druge obravnave;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima k tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 149.

---

Sreda, 6. julij 2011P7_TC2-COD(2008)0062

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/82/EU.)

Sreda, 6. julij 2011PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o korelacijskih tabelah

Dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu direktive o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, dosežen na trialogu dne 20. junija 2011, z ničemer ne posega v izide medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Izjava Komisije o korelacijskih tabelah

Komisija poudarja, da je zavezana zagotoviti, da države članice pripravijo korelacijske tabele, ki povezujejo njihove ukrepe za prenos z direktivo EU, ter jih pošljejo Komisiji v okviru prenosa zakonodaje EU, kar koristi državljanom, boljši pripravi zakonodaje in večji preglednosti, ter pomagajo pri preučevanju skladnosti nacionalnih predpisov z določbami EU.

Komisija obžaluje, da ni zadostne podpore za določbe v predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, katerih namen je bil uvesti obvezno pripravo korelacijskih tabel.

Vendar je Komisija pripravljena na kompromise in se lahko strinja, da se določba o obveznih korelacijskih tabelah, vključena v besedilo predloga, zamenja z uvodno izjavo, ki bo države članice spodbujala k takemu ravnanju, če bo tako zagotovljeno takojšnje sprejetje zadevnega predloga.

Vendar pa ravnanje Komisije v tej zadevi ni precedens. Komisija si bo še naprej prizadevala, da bi skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom našla ustrezno rešitev tega horizontalnega institucionalnega vprašanja.

Izjava Komisije o smernicah za varnost v cestnem prometu

Komisija bo preučila potrebo po oblikovanju smernic na ravni EU, da bi s primerljivimi metodami, praksami, standardi in pogostnostjo kontrol zagotovili večje zbliževanje glede izvrševanja cestnoprometnih predpisov v državah članicah, zlasti v povezavi s prekoračitvijo dovoljene hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola, neuporabo varnostnega pasu in vožnjo skozi rdečo luč.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/362 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/362

---

Sreda, 6. julij 2011Večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013 ***

P7_TA(2011)0326

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

2013/C 33 E/42

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (16973/3/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (16973/3/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0024/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0024/2011),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor v imenu Odbora za proračun, namenjenega Svetu (O-0074/2010 - B7-0310/2010) in Komisiji (O-0075/2010 - B7-0311/2010) z dne 20. maja 2010, in razprave na plenarni seji dne 15. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor v imenu Odbora za proračun, namenjenega Svetu (O-0074/2010 - B7-0310/2010) in Komisiji (O-0075/2010 - B7-0311/2010) z dne 20. maja 2010, in razprave na plenarni seji dne 15. junija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (2),

| — | ob upoštevanju členov 75 in 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75 in 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A7-0253/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A7-0253/2011),

| A. | ker je treba obstoječi pravni instrument, ki opredeljuje večletni finančni okvir, spremeniti zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

A.

ker je treba obstoječi pravni instrument, ki opredeljuje večletni finančni okvir, spremeniti zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| B. | ker so se vse tri institucije odzvale na to zahtevo, kakor sledi:






  — | Komisija je predložila tako imenovani "lizbonski paket", ki vsebuje predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru z obdobje 2007 – 2013, osnutek medinstitucionalnega sporazuma o sodelovanju v proračunskih zadevah in predlog za spremembo finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

B.

ker so se vse tri institucije odzvale na to zahtevo, kakor sledi:

—

Komisija je predložila tako imenovani "lizbonski paket", ki vsebuje predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru z obdobje 2007 – 2013, osnutek medinstitucionalnega sporazuma o sodelovanju v proračunskih zadevah in predlog za spremembo finančne uredbe,

| — | Svet je pripravil osnutek uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

—

Svet je pripravil osnutek uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013,

| — | Evropski parlament je postavil ustna vprašanja, sprejel resolucijo in med proračunskim postopkom za leto 2011 poskušal razpravljati o lizbonskem paketu v trialogih s preostalimi institucijami, |
| --- | --- |

—

Evropski parlament je postavil ustna vprašanja, sprejel resolucijo in med proračunskim postopkom za leto 2011 poskušal razpravljati o lizbonskem paketu v trialogih s preostalimi institucijami,

| C. | ker Parlament meni, da sedanji Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ostaja v veljavi, dokler ne začne veljati nova uredba o večletnem finančnem okviru, razen členov, ki so po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postali brezpredmetni; |
| --- | --- |

C.

ker Parlament meni, da sedanji Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ostaja v veljavi, dokler ne začne veljati nova uredba o večletnem finančnem okviru, razen členov, ki so po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postali brezpredmetni;

| D. | ker kljub prizadevanjem tedanjega belgijskega in madžarskega predsedstva Svet ni pokazal nobene pripravljenosti za vstop v pogajanja o lizbonskem paketu, kakor je predvideno v členu 312(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

D.

ker kljub prizadevanjem tedanjega belgijskega in madžarskega predsedstva Svet ni pokazal nobene pripravljenosti za vstop v pogajanja o lizbonskem paketu, kakor je predvideno v členu 312(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| E. | ker bi zmanjšanje stopnje prilagodljivosti večletnega finančnega okvira, ki jo predlaga Svet, okrnilo pooblastila in pravice Parlamenta v zvezi s tistimi, ki jih že ima, |
| --- | --- |

E.

ker bi zmanjšanje stopnje prilagodljivosti večletnega finančnega okvira, ki jo predlaga Svet, okrnilo pooblastila in pravice Parlamenta v zvezi s tistimi, ki jih že ima,

| F. | ker namen Lizbonske pogodbe ni bil zmanjšati pravic Parlamenta in ker slednji ni pripravljen sprejeti tega zmanjšanja, |
| --- | --- |

F.

ker namen Lizbonske pogodbe ni bil zmanjšati pravic Parlamenta in ker slednji ni pripravljen sprejeti tega zmanjšanja,

| 1. | ne odobri predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

1.

ne odobri predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi zaključek zakonodajnega postopka in stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi zaključek zakonodajnega postopka in stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0328.

---

Četrtek, 7. julij 2011

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 33/364 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 33/364

---

Četrtek, 7. julij 2011Evropsko leto aktivnega staranja (2012) ***I

P7_TA(2011)0332

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) (KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

2013/C 33 E/43

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0462),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0253/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0253/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun glede finančne združljivosti predloga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun glede finančne združljivosti predloga,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 38 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 38 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0061/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 51, 17.2.2011, str. 55.

---

Četrtek, 7. julij 2011P7_TC1-COD(2010)0242

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 940/2011/EU.)

Četrtek, 7. julij 2011PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s proračunom

Kot pri členu 5b je finančni okvir za izvajanje evropskega leta najmanj 5 000 000 EUR. 2,3 milijona EUR bo porabljenega iz proračuna za leto 2011, brez uporabe razpoložljivih razlik, zlasti za financiranje komunikacijskih dejavnosti in konferenc EU za evropsko leto, ter najmanj 2,7 milijonov EUR, ki bodo prerazporejeni iz obstoječih sredstev brez uporabe razpoložljivih razlik, bo rezervirano in zabeleženo v proračunski vrstici v osnutku proračuna za leto 2012.

---