# Az Európai Unió C 33E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.033.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 33E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. február 5. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.033.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 33E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. február 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. július 5–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 291 E, 2011.10.4.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. július 5., kedd |
| 2013/C 033E/01 | Egyetemes szolgáltatás és a 112 segélyhívó számAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról és a 112-es segélyhívószámról (2010/2274(INI) | 1 |
| 2013/C 033E/02 | Egy hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról (2010/2109(INI)) | 9 |
| 2013/C 033E/03 | A felülvizsgált magyar alkotmányAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a felülvizsgált magyar Alaptörvényről | 17 |
| 2013/C 033E/04 | A kohéziós politikáról és a 2013 utáni időszak kohéziós politikai stratégiájáról szóló 5. jelentésAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról (2011/2035(INI)) | 21 |
| 2013/C 033E/05 | A fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatásAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről (2010/2300(INI)) | 38 |
| 2013/C 033E/06 | Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követőenAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a 2020-ig tartó időszakban és azt követően érvényesülő energiainfrastruktúra-prioritásokról (2011/2034(INI)) | 46 |
| 2013/C 033E/07 | Általános érdekű szociális szolgáltatásokAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről (2009/2222(INI)) | 65 |
| 2013/C 033E/08 | Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételeAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről (2011/2047(INI)) | 77 |
| | 2011. július 6., szerda |
| 2013/C 033E/09 | A széles sávú hozzáférésről EurópábanAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a széles sávú hozzáférésről Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe (2010/2304(INI)) | 89 |
| 2013/C 033E/10 | A személyes adatok Európai Unión belüli védelmeAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről (2011/2025(INI)) | 101 |
| 2013/C 033E/11 | A Bizottság 2012. évi munkaprogramjának előkészítéseAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2012. évi munkaprogramjáról | 110 |
| 2013/C 033E/12 | A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azzal kapcsolatos takarmány- és élelmiszerellenőrzésekről szóló jogszabályokAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azokkal kapcsolatos takarmány- és élelmiszer-ellenőrzésekről szóló uniós jogszabályokról – végrehajtás és kitekintés (2010/2249(INI)) | 120 |
| 2013/C 033E/13 | A légi közlekedés védelmeAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a légi közlekedés védelméről, különös tekintettel a biztonsági szkennerekre (2010/2154(INI)) | 125 |
| 2013/C 033E/14 | A nők és a vállalkozásvezetésAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a nőkről és a vállalkozásvezetésről a nőkről és a vállalkozásvezetésről (2010/2115(INI)) | 134 |
| 2013/C 033E/15 | Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: végrehajtandó intézkedések és kezdeményezésekAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (2010/2242(INI)) | 140 |
| | 2011. július 7., csütörtök |
| 2013/C 033E/16 | A Szíriában, Jemenben és Bahreinben kialakult helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrébenAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a szíriai, jemeni és bahreini helyzetről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében | 158 |
| 2013/C 033E/17 | A demokratizálódást támogató uniós külpolitikaAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról (2011/2032(INI)) | 165 |
| 2013/C 033E/18 | Felkészülés az orosz állami duma 2011. decemberi megválasztásáraAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Orosz Állami Duma 2011. decemberi választására való felkészülésről | 180 |
| 2013/C 033E/19 | A schengeni rendszer változásaiAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a schengeni szabályok módosításáról | 182 |
| 2013/C 033E/20 | A Lisszaboni Szerződésnek a KKBP/KBVP területén megvalósuló parlamenti együttműködésről szóló 1. számú jegyzőkönyve 9. és 10. cikke végrehajtásának európai parlamenti megközelítéseAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Európai Parlament Lisszaboni Szerződés 1. Jegyzőkönyve 9. és 10. cikkének a KKBP/KBVP területén gyakorolt parlamenti együttműködés tekintetében történő végrehajtására vonatkozó megközelítéséről | 186 |
| 2013/C 033E/21 | Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjaAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról | 188 |
| 2013/C 033E/22 | Az aknamentesítésAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az aknamentesítés terén történő előrehaladásról (2011/2007(INI)) | 191 |
| 2013/C 033E/23 | Kongói Demokratikus Köztársaság és tömeges nemi erőszak Dél-Kivu tartománybanAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról és a Dél-Kivu tartományban elkövetett tömeges nemi erőszakról | 198 |
| 2013/C 033E/24 | Indonézia és a kisebbségek elleni támadásokAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indonéziáról és a kisebbségek elleni támadásokról | 201 |
| 2013/C 033E/25 | India, és különösen Davinder Pal Singh halálos ítéleteAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indiáról, különösen Davinder Pal Singh halálos ítéletéről | 204 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. július 5–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 291 E, 2011.10.4.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. július 5., kedd

2013/C 033E/01

Egyetemes szolgáltatás és a 112 segélyhívó számAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról és a 112-es segélyhívószámról (2010/2274(INI)

1

2013/C 033E/02

Egy hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról (2010/2109(INI))

9

2013/C 033E/03

A felülvizsgált magyar alkotmányAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a felülvizsgált magyar Alaptörvényről

17

2013/C 033E/04

A kohéziós politikáról és a 2013 utáni időszak kohéziós politikai stratégiájáról szóló 5. jelentésAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról (2011/2035(INI))

21

2013/C 033E/05

A fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatásAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről (2010/2300(INI))

38

2013/C 033E/06

Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követőenAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a 2020-ig tartó időszakban és azt követően érvényesülő energiainfrastruktúra-prioritásokról (2011/2034(INI))

46

2013/C 033E/07

Általános érdekű szociális szolgáltatásokAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről (2009/2222(INI))

65

2013/C 033E/08

Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételeAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről (2011/2047(INI))

77

2011. július 6., szerda

2013/C 033E/09

A széles sávú hozzáférésről EurópábanAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a széles sávú hozzáférésről Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe (2010/2304(INI))

89

2013/C 033E/10

A személyes adatok Európai Unión belüli védelmeAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről (2011/2025(INI))

101

2013/C 033E/11

A Bizottság 2012. évi munkaprogramjának előkészítéseAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2012. évi munkaprogramjáról

110

2013/C 033E/12

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azzal kapcsolatos takarmány- és élelmiszerellenőrzésekről szóló jogszabályokAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azokkal kapcsolatos takarmány- és élelmiszer-ellenőrzésekről szóló uniós jogszabályokról – végrehajtás és kitekintés (2010/2249(INI))

120

2013/C 033E/13

A légi közlekedés védelmeAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a légi közlekedés védelméről, különös tekintettel a biztonsági szkennerekre (2010/2154(INI))

125

2013/C 033E/14

A nők és a vállalkozásvezetésAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a nőkről és a vállalkozásvezetésről a nőkről és a vállalkozásvezetésről (2010/2115(INI))

134

2013/C 033E/15

Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: végrehajtandó intézkedések és kezdeményezésekAz Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (2010/2242(INI))

140

2011. július 7., csütörtök

2013/C 033E/16

A Szíriában, Jemenben és Bahreinben kialakult helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrébenAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a szíriai, jemeni és bahreini helyzetről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében

158

2013/C 033E/17

A demokratizálódást támogató uniós külpolitikaAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról (2011/2032(INI))

165

2013/C 033E/18

Felkészülés az orosz állami duma 2011. decemberi megválasztásáraAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Orosz Állami Duma 2011. decemberi választására való felkészülésről

180

2013/C 033E/19

A schengeni rendszer változásaiAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a schengeni szabályok módosításáról

182

2013/C 033E/20

A Lisszaboni Szerződésnek a KKBP/KBVP területén megvalósuló parlamenti együttműködésről szóló 1. számú jegyzőkönyve 9. és 10. cikke végrehajtásának európai parlamenti megközelítéseAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Európai Parlament Lisszaboni Szerződés 1. Jegyzőkönyve 9. és 10. cikkének a KKBP/KBVP területén gyakorolt parlamenti együttműködés tekintetében történő végrehajtására vonatkozó megközelítéséről

186

2013/C 033E/21

Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjaAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról

188

2013/C 033E/22

Az aknamentesítésAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az aknamentesítés terén történő előrehaladásról (2011/2007(INI))

191

2013/C 033E/23

Kongói Demokratikus Köztársaság és tömeges nemi erőszak Dél-Kivu tartománybanAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról és a Dél-Kivu tartományban elkövetett tömeges nemi erőszakról

198

2013/C 033E/24

Indonézia és a kisebbségek elleni támadásokAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indonéziáról és a kisebbségek elleni támadásokról

201

2013/C 033E/25

India, és különösen Davinder Pal Singh halálos ítéleteAz Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indiáról, különösen Davinder Pal Singh halálos ítéletéről

204

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. július 5., kedd |
| 2013/C 033E/26 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Odense Steel ShipyardAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD)) | 207 |
| MELLÉKLET | 208 |
| 2013/C 033E/27 | Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – 2010. évi áradások Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh KöztársaságbanAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD)) | 209 |
| MELLÉKLET | 209 |
| 2013/C 033E/28 | 2/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet: árvizek 2010-ben Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh KöztársaságbanAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2//2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD)) | 210 |
| 2013/C 033E/29 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Entreprise LM GlasfiberAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD)) | 227 |
| MELLÉKLET | 228 |
| 2013/C 033E/30 | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében a nagyléptékű információs rendszerek operatív irányításáért felelős ügynökség ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló módosított európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD)) | 229 |
| P7_TC1-COD(2009)0089Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 230 |
| MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 230 |
| 2013/C 033E/31 | Az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek *Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS)) | 230 |
| 2013/C 033E/32 | A 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet: a 2010-es költségvetési évből fennmaradó többletAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD)) | 231 |
| 2013/C 033E/33 | A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2011)0001Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 233 |
| 2013/C 033E/34 | OTC származékos ügyletek, központi szerződő felek és kereskedési adattárak ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) | 233 |
| 2013/C 033E/35 | A pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 98/78/EK, a 2002/87/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD)) | 296 |
| P7_TC1-COD(2010)0232Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 98/78/EK, a 2002/87/EK a 2006/48/EK és az 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 297 |
| A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS MELLÉKLETE | 297 |
| 2013/C 033E/36 | Shortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***IA Az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 298 |
| 2013/C 033E/37 | Befektetőkártalanítási rendszerek ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD)) | 328 |
| P7_TC1-COD(2010)0199Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK irányelv módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 329 |
| 2013/C 033E/38 | A tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD)) | 350 |
| P7_TC1-COD(2010)0208Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 351 |
| | 2011. július 6., szerda |
| 2013/C 033E/39 | A külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listája, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározása ***IAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD)) | 359 |
| P7_TC1-COD(2010)0325Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 359 |
| 2013/C 033E/40 | A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása ***IIAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK rendelet módosításáról és a 87/250/EGK, a 90/496/EGK, az 1999/10/EK, a 2000/13/EK, a 2002/67/EK, a 2008/5/EK irányelv és a 608/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD)) | 360 |
| P7_TC2-COD(2008)0028Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 360 |
| 2013/C 033E/41 | A közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közúti közlekedési jogsértésekről szóló információk határokon átnyúló megosztása ***IIAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD)) | 361 |
| P7_TC2-COD(2008)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 361 |
| MELLÉKLET | 362 |
| 2013/C 033E/42 | Többéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakra ***Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP)) | 362 |
| | 2011. július 7., csütörtök |
| 2013/C 033E/43 | Az aktív időskor európai éve (2012) ***IAz Európai Parlament 2011. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az aktív időskor európai évéről (2012) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD)) | 364 |
| P7_TC1-COD(2010)0242Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 7-én került elfogadásra az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012) szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 365 |
| MELLÉKLET | 365 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. július 5., kedd

2013/C 033E/26

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Odense Steel ShipyardAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

207

MELLÉKLET

208

2013/C 033E/27

Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – 2010. évi áradások Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh KöztársaságbanAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

209

MELLÉKLET

209

2013/C 033E/28

2/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet: árvizek 2010-ben Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh KöztársaságbanAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2//2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

210

2013/C 033E/29

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Entreprise LM GlasfiberAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

227

MELLÉKLET

228

2013/C 033E/30

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében a nagyléptékű információs rendszerek operatív irányításáért felelős ügynökség ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló módosított európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

229

P7_TC1-COD(2009)0089Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

230

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

230

2013/C 033E/31

Az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek *Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

230

2013/C 033E/32

A 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet: a 2010-es költségvetési évből fennmaradó többletAz Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

231

2013/C 033E/33

A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

232

P7_TC1-COD(2011)0001Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

233

2013/C 033E/34

OTC származékos ügyletek, központi szerződő felek és kereskedési adattárak ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD))

233

2013/C 033E/35

A pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 98/78/EK, a 2002/87/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

296

P7_TC1-COD(2010)0232Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 98/78/EK, a 2002/87/EK a 2006/48/EK és az 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

297

A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS MELLÉKLETE

297

2013/C 033E/36

Shortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***IA Az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

298

2013/C 033E/37

Befektetőkártalanítási rendszerek ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

328

P7_TC1-COD(2010)0199Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK irányelv módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

329

2013/C 033E/38

A tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség ***IAz Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

350

P7_TC1-COD(2010)0208Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

351

2011. július 6., szerda

2013/C 033E/39

A külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listája, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározása ***IAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

359

P7_TC1-COD(2010)0325Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

359

2013/C 033E/40

A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása ***IIAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK rendelet módosításáról és a 87/250/EGK, a 90/496/EGK, az 1999/10/EK, a 2000/13/EK, a 2002/67/EK, a 2008/5/EK irányelv és a 608/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

360

P7_TC2-COD(2008)0028Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

360

2013/C 033E/41

A közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közúti közlekedési jogsértésekről szóló információk határokon átnyúló megosztása ***IIAz Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

361

P7_TC2-COD(2008)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

361

MELLÉKLET

362

2013/C 033E/42

Többéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakra ***Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

362

2011. július 7., csütörtök

2013/C 033E/43

Az aktív időskor európai éve (2012) ***IAz Európai Parlament 2011. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az aktív időskor európai évéről (2012) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

364

P7_TC1-COD(2010)0242Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 7-én került elfogadásra az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012) szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

365

MELLÉKLET

365

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. július 5–7-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 291 E, 2011.10.4. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. július 5., kedd

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/1

---

2011. július 5., keddEgyetemes szolgáltatás és a „112” segélyhívó szám

P7_TA(2011)0306

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról és a 112-es segélyhívószámról (2010/2274(INI)

2013/C 33 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (1),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (4),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (hozzáférési irányelv) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (hozzáférési irányelv) (5),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és Hivatalának létrehozásáról szóló, 2009. november 25-i 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és Hivatalának létrehozásáról szóló, 2009. november 25-i 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2010. március 2-án elindított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén a jövőbeli egyetemes szolgáltatás alapelveiről szóló nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2010. március 2-án elindított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén a jövőbeli egyetemes szolgáltatás alapelveiről szóló nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel a „Szélessávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című, 2010. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szélessávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című, 2010. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0472),

| — | tekintettel az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2010)0471),

| — | tekintettel az újgenerációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről szóló, 2010. szeptember 20-i bizottsági ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az újgenerációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről szóló, 2010. szeptember 20-i bizottsági ajánlásra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság hírközlési bizottságának „Szélessávú hozzáférés az EU-ban: 2010. július 1-jei állapot” című munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság hírközlési bizottságának „Szélessávú hozzáférés az EU-ban: 2010. július 1-jei állapot” című munkadokumentumára,

| — | tekintettel „Az egységes európai elektronikus hírközlési piac fejlődéséről szóló 2009. évi jelentés (15. jelentés) SEC(2010)0630” című, 2010. augusztus 25-i bizottsági közleményre (COM(2010)0253, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes európai elektronikus hírközlési piac fejlődéséről szóló 2009. évi jelentés (15. jelentés) SEC(2010)0630” című, 2010. augusztus 25-i bizottsági közleményre (COM(2010)0253,

| — | tekintettel a 2010 októberében közzétett, „A fogyasztói piacok eredménytáblája – A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára” című dokumentum 4. kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010 októberében közzétett, „A fogyasztói piacok eredménytáblája – A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára” című dokumentum 4. kiadására,

| — | tekintettel az egységes európai segélyhívószám bevezetéséről szóló, 1991. július 29-i 91/396/EGK tanácsi határozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes európai segélyhívószám bevezetéséről szóló, 1991. július 29-i 91/396/EGK tanácsi határozatra (10),

| — | tekintettel a helymeghatározással kibővített segélyhívó rendszerek alkalmazásában az elektronikus hírközlő hálózatban a hívó helymeghatározó adatainak feldolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helymeghatározással kibővített segélyhívó rendszerek alkalmazásában az elektronikus hírközlő hálózatban a hívó helymeghatározó adatainak feldolgozásáról szóló bizottsági ajánlásra,

| — | tekintettel a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming), valamint a 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló 2007. június 27-i 717/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming), valamint a 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló 2007. június 27-i 717/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, az EU által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, az EU által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 2. cikkére (Az élethez való jog), 3. cikkére (A személyi sérthetetlenséghez való jog), 6. cikkére (A szabadsághoz és biztonsághoz való jog), 26. cikkére (A fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 35. cikkére (Egészségügyi ellátás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 2. cikkére (Az élethez való jog), 3. cikkére (A személyi sérthetetlenséghez való jog), 6. cikkére (A szabadsághoz és biztonsághoz való jog), 26. cikkére (A fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 35. cikkére (Egészségügyi ellátás),

| — | tekintettel „Az európai 112-es segélyhívószám” című felmérésre (Flash Eurobarometer 314), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai 112-es segélyhívószám” című felmérésre (Flash Eurobarometer 314),

| — | tekintettel a Bizottság hírközlési bizottságának „A 112-es európai segélyhívószám bevezetése – az adatgyűjtés negyedik fordulójának eredményei” című munkadokumentumára (2011. február 10.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság hírközlési bizottságának „A 112-es európai segélyhívószám bevezetése – az adatgyűjtés negyedik fordulójának eredményei” című munkadokumentumára (2011. február 10.),

| — | tekintettel 2007. szeptember 25-i nyilatkozatára a 112-es egységes európai segélyhívószámról (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. szeptember 25-i nyilatkozatára a 112-es egységes európai segélyhívószámról (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0220/2011),

| A. | mivel az egyetemes szolgáltatási irányelv oly módon lép fel a társadalmi kirekesztés ellen, hogy biztosítja: a vidéki és távoli területeken élő polgárok és az alacsony jövedelmű háztartások megfizethető áron férhetnek hozzá alapvető és nélkülözhetetlen távközlési szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyetemes szolgáltatási irányelv oly módon lép fel a társadalmi kirekesztés ellen, hogy biztosítja: a vidéki és távoli területeken élő polgárok és az alacsony jövedelmű háztartások megfizethető áron férhetnek hozzá alapvető és nélkülözhetetlen távközlési szolgáltatásokhoz;

| B. | mivel különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ne maradjanak le, és mindig egyedi, hatékony intézkedéseket kell végrehajtani társadalmi befogadásuk és a szolgáltatásokhoz való, más polgárokkal egyenlő feltételek mellett megvalósuló hozzáférésük garantálására, |
| --- | --- |

B.

mivel különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ne maradjanak le, és mindig egyedi, hatékony intézkedéseket kell végrehajtani társadalmi befogadásuk és a szolgáltatásokhoz való, más polgárokkal egyenlő feltételek mellett megvalósuló hozzáférésük garantálására,

| C. | mivel a fejlődő technológia – különösen a megfizethető mobil telefónia – hozzájárul ahhoz, hogy a polgárok többsége hozzáférjen az alapvető távközlési szolgáltatásokhoz, |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlődő technológia – különösen a megfizethető mobil telefónia – hozzájárul ahhoz, hogy a polgárok többsége hozzáférjen az alapvető távközlési szolgáltatásokhoz,

| D. | mivel az egyetemes szolgáltatás fogalommeghatározása a következő: „a meghatározott minőségű szolgáltatásoknak az a minimális készlete, amelyekhez az egyedi nemzeti feltételekhez igazodó, megfizethető áron minden végfelhasználónak hozzáférése van, a verseny torzítása nélkül”; |
| --- | --- |

D.

mivel az egyetemes szolgáltatás fogalommeghatározása a következő: „a meghatározott minőségű szolgáltatásoknak az a minimális készlete, amelyekhez az egyedi nemzeti feltételekhez igazodó, megfizethető áron minden végfelhasználónak hozzáférése van, a verseny torzítása nélkül”;

| E. | mivel az egyetemes szolgáltatásnak valamennyi polgár számára hozzáférést kell biztosítania a társadalomban való részvételhez nélkülözhetetlen szolgáltatásokhoz, amennyiben a piaci erők önmagukban nem képesek erre, |
| --- | --- |

E.

mivel az egyetemes szolgáltatásnak valamennyi polgár számára hozzáférést kell biztosítania a társadalomban való részvételhez nélkülözhetetlen szolgáltatásokhoz, amennyiben a piaci erők önmagukban nem képesek erre,

| F. | mivel a digitális menetrend fő teljesítménycéljainak egyike, hogy 2013-ra az EU polgárainak 100%-a számára biztosított legyen az alapszintű szélessávú lefedettség; ugyanakkor figyelembe véve, hogy ott, ahol a szélessávú kapcsolat már elérhető, azt körülbelül a háztartások 50%-a veszi igénybe, |
| --- | --- |

F.

mivel a digitális menetrend fő teljesítménycéljainak egyike, hogy 2013-ra az EU polgárainak 100%-a számára biztosított legyen az alapszintű szélessávú lefedettség; ugyanakkor figyelembe véve, hogy ott, ahol a szélessávú kapcsolat már elérhető, azt körülbelül a háztartások 50%-a veszi igénybe,

| G. | mivel jelenleg még nem lehetséges a felülvizsgált egyetemes szolgáltatásról és felhasználói jogokról szóló irányelv végrehajtásának értékelése, tekintettel arra, hogy a nemzeti jogba való átültetés határideje 2011. május 25., és az irányelvben foglalt összes rendelkezés helyes és átfogó végrehajtásának értékeléséhez szükséges hároméves időszak még csak most kezdődött meg, |
| --- | --- |

G.

mivel jelenleg még nem lehetséges a felülvizsgált egyetemes szolgáltatásról és felhasználói jogokról szóló irányelv végrehajtásának értékelése, tekintettel arra, hogy a nemzeti jogba való átültetés határideje 2011. május 25., és az irányelvben foglalt összes rendelkezés helyes és átfogó végrehajtásának értékeléséhez szükséges hároméves időszak még csak most kezdődött meg,

| H. | mivel, bár a hatályos jogszabály pozitív eredményekkel jár a polgárok számára, ez nem öncél, és emellett az is szükséges, hogy a tagállamok által végrehajtott folyamatos felügyelet és az információ minőségének, teljességének és láthatóságának javítására tett erőfeszítések révén maximalizáljuk az új intézkedésekből eredő előnyöket, |
| --- | --- |

H.

mivel, bár a hatályos jogszabály pozitív eredményekkel jár a polgárok számára, ez nem öncél, és emellett az is szükséges, hogy a tagállamok által végrehajtott folyamatos felügyelet és az információ minőségének, teljességének és láthatóságának javítására tett erőfeszítések révén maximalizáljuk az új intézkedésekből eredő előnyöket,

| I. | mivel az egységes piac soha nem tekinthető igazán befejezettnek, és folyamatosan újra kell értékelni annak érdekében, hogy tükrözze a szociális védelmi garanciákat, a társadalmi szükségleteket, a technológiai fejlődést és az innovatív megoldások megjelenését; mivel, ezenfelül, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítását szolgáló intézkedések kulcsfontosságúak annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piac és az egységes digitális piac késedelem nélkül lehetővé váljon és létrejöjjön, és előnyökkel járjon a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások számára, |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes piac soha nem tekinthető igazán befejezettnek, és folyamatosan újra kell értékelni annak érdekében, hogy tükrözze a szociális védelmi garanciákat, a társadalmi szükségleteket, a technológiai fejlődést és az innovatív megoldások megjelenését; mivel, ezenfelül, a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítását szolgáló intézkedések kulcsfontosságúak annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piac és az egységes digitális piac késedelem nélkül lehetővé váljon és létrejöjjön, és előnyökkel járjon a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások számára,

| J. | mivel a fejlődés érdekében tett erőfeszítés az európai jogalkotók által meghatározott jövőkép és célkitűzések mozgatórugója, illetve megvalósításuk eszköze; mivel az új vagy módosító jogszabályokra irányuló javaslatoknak tekintetbe kell venniük a tényleges tapasztalatokat és a végrehajtási kapacitásokat; mivel a jogszabály-kiigazításoknak egyértelmű politikai támogatást kell élvezniük, valamint – meghatározó tényezőként – objektív költség-haszon elemzésen és társadalmi-gazdasági értékelésen kell alapulniuk, |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlődés érdekében tett erőfeszítés az európai jogalkotók által meghatározott jövőkép és célkitűzések mozgatórugója, illetve megvalósításuk eszköze; mivel az új vagy módosító jogszabályokra irányuló javaslatoknak tekintetbe kell venniük a tényleges tapasztalatokat és a végrehajtási kapacitásokat; mivel a jogszabály-kiigazításoknak egyértelmű politikai támogatást kell élvezniük, valamint – meghatározó tényezőként – objektív költség-haszon elemzésen és társadalmi-gazdasági értékelésen kell alapulniuk,

| K. | mivel az 1991-ben a polgárok valamennyi segélyhívó szolgálathoz (tűzoltó, rendőrségi és orvosi szolgálatokhoz) való hozzáférésének lehetővé tételét szolgáló tanácsi határozattal létrehozott 112-es európai segélyhívószám az egyetlen segélyhívó szám, amely az Európai Unió minden tagállamában hívható, és mivel az európaiak túlnyomó többsége még mindig nincs tisztában ezzel, és e tekintetben 2000 óta nem figyelhető meg előrelépés, |
| --- | --- |

K.

mivel az 1991-ben a polgárok valamennyi segélyhívó szolgálathoz (tűzoltó, rendőrségi és orvosi szolgálatokhoz) való hozzáférésének lehetővé tételét szolgáló tanácsi határozattal létrehozott 112-es európai segélyhívószám az egyetlen segélyhívó szám, amely az Európai Unió minden tagállamában hívható, és mivel az európaiak túlnyomó többsége még mindig nincs tisztában ezzel, és e tekintetben 2000 óta nem figyelhető meg előrelépés,

| L. | mivel a polgárok súlyos vészhelyzetek esetén történő korai figyelmeztetéséről szóló, 2008. március 11-i nyilatkozatát (13) 432 európai parlamenti képviselő írta alá, |
| --- | --- |

L.

mivel a polgárok súlyos vészhelyzetek esetén történő korai figyelmeztetéséről szóló, 2008. március 11-i nyilatkozatát (13) 432 európai parlamenti képviselő írta alá,

| M. | mivel továbbra is erőfeszítésekre van szükség a 112-es szám tárcsázásakor kapott szolgáltatás minőségének felméréséhez és biztosításához, mind a távközlés és a segélyhívó szolgálatok teljesítménye, mind a számos tényező által befolyásolt koordinálás tekintetében, és mivel nem készült átfogó és részletes értékelés a 112-es szolgáltatás uniós végrehajtásának a polgárok által tapasztalt valódi helyzetéről, amely különösen a hozzáférhetőség, az átjárhatóság és a beavatkozási idők tekintetében szolgálhatott volna adatokkal, |
| --- | --- |

M.

mivel továbbra is erőfeszítésekre van szükség a 112-es szám tárcsázásakor kapott szolgáltatás minőségének felméréséhez és biztosításához, mind a távközlés és a segélyhívó szolgálatok teljesítménye, mind a számos tényező által befolyásolt koordinálás tekintetében, és mivel nem készült átfogó és részletes értékelés a 112-es szolgáltatás uniós végrehajtásának a polgárok által tapasztalt valódi helyzetéről, amely különösen a hozzáférhetőség, az átjárhatóság és a beavatkozási idők tekintetében szolgálhatott volna adatokkal,

| N. | mivel számos közelmúltbeli katasztrófa rávilágított arra, hogy a fenyegető vagy kialakulóban levő súlyos vészhelyzetek és katasztrófák esetén a szenvedés és az emberáldozatok csökkentése érdekében szükséges a polgárok risztása és korai figyelmeztetése, |
| --- | --- |

N.

mivel számos közelmúltbeli katasztrófa rávilágított arra, hogy a fenyegető vagy kialakulóban levő súlyos vészhelyzetek és katasztrófák esetén a szenvedés és az emberáldozatok csökkentése érdekében szükséges a polgárok risztása és korai figyelmeztetése,

Egyetemes szolgáltatás és az új fejlemények háttere

| 1. | hangsúlyozza az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek fontosságát, amelyek a társadalmi befogadást szolgáló biztonsági hálóként szolgálnak, amennyiben a piaci erők önmagukban nem tudják biztosítani a polgárok és a vállalkozások számára az alapvető szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek fontosságát, amelyek a társadalmi befogadást szolgáló biztonsági hálóként szolgálnak, amennyiben a piaci erők önmagukban nem tudják biztosítani a polgárok és a vállalkozások számára az alapvető szolgáltatásokat;

| 2. | támogatja annak rendszeres, az általános szolgáltatásról és a felhasználói jogokról szóló irányelv részeként történő újraértékelését, hogy az EU egyetemes szolgáltatásra vonatkozó jelenlegi megközelítése mennyire áll összhangban a társadalmi, gazdasági és technológiai fejleményekkel, olyan, megfelelő fogalommeghatározások azonosítása és bevezetése érdekében, amelyek tükrözik az újonnan kialakuló, valós szükségleteket, a polgárok igényeit, és javítják a szolgáltatások minőségét; |
| --- | --- |

2.

támogatja annak rendszeres, az általános szolgáltatásról és a felhasználói jogokról szóló irányelv részeként történő újraértékelését, hogy az EU egyetemes szolgáltatásra vonatkozó jelenlegi megközelítése mennyire áll összhangban a társadalmi, gazdasági és technológiai fejleményekkel, olyan, megfelelő fogalommeghatározások azonosítása és bevezetése érdekében, amelyek tükrözik az újonnan kialakuló, valós szükségleteket, a polgárok igényeit, és javítják a szolgáltatások minőségét;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a nyújtson iránymutatást arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet a felülvizsgált egyetemes szolgáltatási irányelvet oly módon végrehajtani és érvényesíteni, hogy az ne vezessen a piac torzulásához, a tagállamoknak pedig lehetőségük legyen arra, hogy a hazai körülményeiknek legmegfelelőbb rendelkezéseket fogadják el; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a nyújtson iránymutatást arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet a felülvizsgált egyetemes szolgáltatási irányelvet oly módon végrehajtani és érvényesíteni, hogy az ne vezessen a piac torzulásához, a tagállamoknak pedig lehetőségük legyen arra, hogy a hazai körülményeiknek legmegfelelőbb rendelkezéseket fogadják el;

| 4. | támogatja a digitális menetrend „szélessávú hozzáférést mindenkinek” célkitűzését, és meggyőződése, hogy a szélessávú internethez való egyetemes hozzáférés segíti a polgárokat és a vállalkozásokat abban, hogy teljes mértékben kihasználhassák az egységes digitális piac minden előnyét, különösen annak köszönhetően, hogy az előmozdítja a társadalmi befogadást, új lehetőségeket teremt a társadalmi és környezetvédelmi szempontból innovatív vállalkozások számára, valamint ösztönzi a munkahelyteremtést és a növekedést és új lehetőségeket biztosít a határon átnyúló kereskedelem számára; e célból támogatja a digitális jártasság ösztönzését; |
| --- | --- |

4.

támogatja a digitális menetrend „szélessávú hozzáférést mindenkinek” célkitűzését, és meggyőződése, hogy a szélessávú internethez való egyetemes hozzáférés segíti a polgárokat és a vállalkozásokat abban, hogy teljes mértékben kihasználhassák az egységes digitális piac minden előnyét, különösen annak köszönhetően, hogy az előmozdítja a társadalmi befogadást, új lehetőségeket teremt a társadalmi és környezetvédelmi szempontból innovatív vállalkozások számára, valamint ösztönzi a munkahelyteremtést és a növekedést és új lehetőségeket biztosít a határon átnyúló kereskedelem számára; e célból támogatja a digitális jártasság ösztönzését;

| 5. | felkéri a Bizottságot arra, hogy nyújtson több pénzügyi támogatást a digitális hozzáférést biztosító helyi projekteknek, továbbá mindazon közösségeknek, amelyek ingyenes internet hozzáférést biztosító középületekben csatlakozási lehetőség formájában segítenek a hátrányos helyzetű csoportoknak abban, hogy a technológiai eszközhöz hozzáférjenek; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot arra, hogy nyújtson több pénzügyi támogatást a digitális hozzáférést biztosító helyi projekteknek, továbbá mindazon közösségeknek, amelyek ingyenes internet hozzáférést biztosító középületekben csatlakozási lehetőség formájában segítenek a hátrányos helyzetű csoportoknak abban, hogy a technológiai eszközhöz hozzáférjenek;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák és technológiák (például vezetékes, kábel-, száloptikai, mobil- és műholdas hálózatok) ötvözése elősegítheti azt, hogy a vállalkozások és az állami szervek új online szolgáltatásokat és alkalmazásokat fejlesszenek ki – pl. e-kormányzat, e-egészségügy, e-oktatás –, ezáltal keresletet teremtve a gyorsabb internetkapcsolatra, nyereségesebbé téve a nyílt szélessávú hálózatok terén eszközölt befektetéseket és ezáltal ösztönözve a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, fejlesztve a digitális egységes piacot és javítva a marginalizálódott polgárok bevonását; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák és technológiák (például vezetékes, kábel-, száloptikai, mobil- és műholdas hálózatok) ötvözése elősegítheti azt, hogy a vállalkozások és az állami szervek új online szolgáltatásokat és alkalmazásokat fejlesszenek ki – pl. e-kormányzat, e-egészségügy, e-oktatás –, ezáltal keresletet teremtve a gyorsabb internetkapcsolatra, nyereségesebbé téve a nyílt szélessávú hálózatok terén eszközölt befektetéseket és ezáltal ösztönözve a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, fejlesztve a digitális egységes piacot és javítva a marginalizálódott polgárok bevonását;

| 7. | hangsúlyozza az EU közbeszerzési szabályainak fontosságát, és e szabályok átfogó felülvizsgálatának összefüggésében rendkívül fontosnak tartja azt, hogy a helyi és regionális hatóságok egyaránt élvezzék a távközlési technológiai beruházásokban és (a kutatásból eredő előnyök piaci érvényesítésének eszközeként) a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben való részvételük ösztönzését szolgáló intézkedések előnyeit, továbbá azt, hogy az e-beszerzést széles körben vezessék be; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza az EU közbeszerzési szabályainak fontosságát, és e szabályok átfogó felülvizsgálatának összefüggésében rendkívül fontosnak tartja azt, hogy a helyi és regionális hatóságok egyaránt élvezzék a távközlési technológiai beruházásokban és (a kutatásból eredő előnyök piaci érvényesítésének eszközeként) a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésben való részvételük ösztönzését szolgáló intézkedések előnyeit, továbbá azt, hogy az e-beszerzést széles körben vezessék be;

| 8. | a távközlési keretek, különösen azok hálózatsemlegességi rendelkezéseinek hatékony, oly módon történő átültetésére szólít fel, hogy a végfelhasználók hozzáférhessenek az általuk választott szolgáltatásokhoz és tartalomhoz, illetve tetszésük szerinti alkalmazásokat futtathassanak az interneten; |
| --- | --- |

8.

a távközlési keretek, különösen azok hálózatsemlegességi rendelkezéseinek hatékony, oly módon történő átültetésére szólít fel, hogy a végfelhasználók hozzáférhessenek az általuk választott szolgáltatásokhoz és tartalomhoz, illetve tetszésük szerinti alkalmazásokat futtathassanak az interneten;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az egyetemes szolgáltatás nem a „szélessávú hozzáférést mindenkinek” célkitűzés elérésének egyetlen vagy fő mozgatórugója, tekintettel arra, hogy a szükséges beruházási költségek magasak, ugyanakkor ez nem feltétlenül biztosítja, hogy a szolgáltató jelentősen jobb szolgáltatásokat képes nyújtani a fogyasztók számára; ugyanakkor megjegyzi, hogy az egyetemes szolgáltatási irányelv 15. cikke szerint rendszeresen felül kell vizsgálni az egyetemes szolgáltatás alkalmazási körét, és hangsúlyozza, hogy e vizsgálat során figyelembe kell venni az irányelv rendelkezései végrehajtására vonatkozó értékelést és a folyamatban lévő hatásvizsgálat eredményeit, különösen a szélessávú hálózat kiterjedésének mértéke és háztartások által történő tényleges igénybevétele tekintetében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az egyetemes szolgáltatás nem a „szélessávú hozzáférést mindenkinek” célkitűzés elérésének egyetlen vagy fő mozgatórugója, tekintettel arra, hogy a szükséges beruházási költségek magasak, ugyanakkor ez nem feltétlenül biztosítja, hogy a szolgáltató jelentősen jobb szolgáltatásokat képes nyújtani a fogyasztók számára; ugyanakkor megjegyzi, hogy az egyetemes szolgáltatási irányelv 15. cikke szerint rendszeresen felül kell vizsgálni az egyetemes szolgáltatás alkalmazási körét, és hangsúlyozza, hogy e vizsgálat során figyelembe kell venni az irányelv rendelkezései végrehajtására vonatkozó értékelést és a folyamatban lévő hatásvizsgálat eredményeit, különösen a szélessávú hálózat kiterjedésének mértéke és háztartások által történő tényleges igénybevétele tekintetében;

| 10. | úgy véli, hogy a szélessávú szolgáltatás rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettség előírása nem fogja automatikusan annak nagyobb arányú használatát eredményezni; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kapcsolat puszta biztosítása helyett inkább erősítsék meg a kereslet megteremtését és a használat ösztönzését szolgáló intézkedéseket; úgy véli továbbá, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végső soron – valószínűleg középtávú célkitűzésként – újabb ösztönző tényezőt jelenthetnének a szélessávú szolgáltatás fejlesztéséhez, de a az egyetemes szélessávú célkitűzéseket megfelelően megtervezett nemzeti programoknak kell elérniük; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a szélessávú szolgáltatás rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettség előírása nem fogja automatikusan annak nagyobb arányú használatát eredményezni; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kapcsolat puszta biztosítása helyett inkább erősítsék meg a kereslet megteremtését és a használat ösztönzését szolgáló intézkedéseket; úgy véli továbbá, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végső soron – valószínűleg középtávú célkitűzésként – újabb ösztönző tényezőt jelenthetnének a szélessávú szolgáltatás fejlesztéséhez, de a az egyetemes szélessávú célkitűzéseket megfelelően megtervezett nemzeti programoknak kell elérniük;

| 11. | úgy véli, hogy a „digitális hozadék” harmonizált felhasználását lehetővé tevő, eredményes rádióspektrum-politika és a beruházásbarát szabályozás szintén fontos eszköz a szélessávú lefedettség növeléséhez; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a „digitális hozadék” harmonizált felhasználását lehetővé tevő, eredményes rádióspektrum-politika és a beruházásbarát szabályozás szintén fontos eszköz a szélessávú lefedettség növeléséhez;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy zárja le a jelenleg zajló hatásvizsgálatot és a jogalkotókat lássa el megbízható adatokkal a jelenlegi igénybevételről, a várható keresletről és az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek szélessávú hozzáféréssel történő fejlesztéséről, és végül készítsen elemzést arról, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek a nem hatékony költségek és a túlzott terhek elkerülése mellett történő elterjesztéséhez mely volna a leghatékonyabb finanszírozási mechanizmus a tagállamok, a fogyasztók és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy zárja le a jelenleg zajló hatásvizsgálatot és a jogalkotókat lássa el megbízható adatokkal a jelenlegi igénybevételről, a várható keresletről és az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek szélessávú hozzáféréssel történő fejlesztéséről, és végül készítsen elemzést arról, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek a nem hatékony költségek és a túlzott terhek elkerülése mellett történő elterjesztéséhez mely volna a leghatékonyabb finanszírozási mechanizmus a tagállamok, a fogyasztók és a vállalkozások számára;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokkal párhuzamosan és velük együttműködve gyakoroljon szigorú piacfelügyeletet annak biztosítása érdekében, hogy a szélessávú technológiák és sebességek terén egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket már jelenleg is vállalni képes – vagy azokat vállalni szándékozó – tagállamok ezt a piac nem megfelelő működése esetén a piac torzítása nélkül tehessék meg; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokkal párhuzamosan és velük együttműködve gyakoroljon szigorú piacfelügyeletet annak biztosítása érdekében, hogy a szélessávú technológiák és sebességek terén egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket már jelenleg is vállalni képes – vagy azokat vállalni szándékozó – tagállamok ezt a piac nem megfelelő működése esetén a piac torzítása nélkül tehessék meg;

| 14. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a fogyasztói piacok eredménytáblája negyedik kiadásának közzététele után részletes tanulmányt készít az internet-szolgáltatásról; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a fogyasztói piacok eredménytáblája negyedik kiadásának közzététele után részletes tanulmányt készít az internet-szolgáltatásról;

| 15. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok közreműködésével vizsgálják meg az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek és felhasználói jogokra vonatkozó rendelkezések azonos módon történő alkalmazásának azon lehetőségeit, amelyekkel a kiszolgáltatott helyzetű csoportok, és különösen a fogyatékkal élő személyek, nem csak speciális végberendezések és megfizethető tarifák bevezetésével kapnának hozzáférést, hanem a megfelelő információ rendelkezésre állásának, az elérhető szolgáltatások közötti valódi fogyasztói választási lehetőségnek és a vevőszolgálati szolgáltatásoknak köszönhetően is; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok közreműködésével vizsgálják meg az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek és felhasználói jogokra vonatkozó rendelkezések azonos módon történő alkalmazásának azon lehetőségeit, amelyekkel a kiszolgáltatott helyzetű csoportok, és különösen a fogyatékkal élő személyek, nem csak speciális végberendezések és megfizethető tarifák bevezetésével kapnának hozzáférést, hanem a megfelelő információ rendelkezésre állásának, az elérhető szolgáltatások közötti valódi fogyasztói választási lehetőségnek és a vevőszolgálati szolgáltatásoknak köszönhetően is;

| 16. | mindazonáltal úgy véli, hogy az egyetemes szolgáltatás finanszírozására vonatkozó alapvető rendelkezésnek – amely biztosítja, hogy azt megkülönböztetésmentes és átlátható módon kezeljék – az EU jogszabályaiban kell maradnia, és ki kell terjeszteni, hogy a beszéd- és hangátviteli kötelezettségeket is lefedje; |
| --- | --- |

16.

mindazonáltal úgy véli, hogy az egyetemes szolgáltatás finanszírozására vonatkozó alapvető rendelkezésnek – amely biztosítja, hogy azt megkülönböztetésmentes és átlátható módon kezeljék – az EU jogszabályaiban kell maradnia, és ki kell terjeszteni, hogy a beszéd- és hangátviteli kötelezettségeket is lefedje;

A 112-es európai segélyhívószám

| 17. | hangsúlyozza, hogy a 112-es európai segélyhívószám életet menthet, és növeli az uniós polgárok védelmét azáltal, hogy az egységes piacon belül élő polgárok és fogyasztók számára komoly segítő rendszerként szolgál; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 112-es szám zökkenőmentes működését az Unió egész területén biztosítsák; úgy véli, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a társadalom valamennyi rétege hozzáférjen ehhez a szolgáltatáshoz, beleértve a fogyatékkal élő személyeket (halláskárosodás, beszédhiba stb.) és más kiszolgáltatott helyzetű csoportokat; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a 112-es európai segélyhívószám életet menthet, és növeli az uniós polgárok védelmét azáltal, hogy az egységes piacon belül élő polgárok és fogyasztók számára komoly segítő rendszerként szolgál; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 112-es szám zökkenőmentes működését az Unió egész területén biztosítsák; úgy véli, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a társadalom valamennyi rétege hozzáférjen ehhez a szolgáltatáshoz, beleértve a fogyatékkal élő személyeket (halláskárosodás, beszédhiba stb.) és más kiszolgáltatott helyzetű csoportokat;

| 18. | ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az európai 112-es segélyhívószám még koránt sincs teljesen kihasználva; ennek megfelelően úgy gondolja, hogy további alapvető lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a polgárok megismerjék, valamint hasonló intézkedésekre van szükség a technológiai és a jobb koordinációhoz kapcsolódó kérdések terén is; |
| --- | --- |

18.

ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az európai 112-es segélyhívószám még koránt sincs teljesen kihasználva; ennek megfelelően úgy gondolja, hogy további alapvető lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a polgárok megismerjék, valamint hasonló intézkedésekre van szükség a technológiai és a jobb koordinációhoz kapcsolódó kérdések terén is;

| 19. | rámutat, hogy az Eurobarométer 2011 februárjában közzétett felmérése alapján az uniós polgárok mindössze 26%-a képes spontán módon azonosítani a 112-t, mint az EU területén vészhelyzet esetén tárcsázandó segélyhívószámot, valamint rámutat, hogy az uniós polgárok 58%-a még mindig nem ért egyet azzal az állítással, hogy hazájában az emberek megfelelő információval rendelkeznek a 112-es segélyhívószám létezéséről (14); |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy az Eurobarométer 2011 februárjában közzétett felmérése alapján az uniós polgárok mindössze 26%-a képes spontán módon azonosítani a 112-t, mint az EU területén vészhelyzet esetén tárcsázandó segélyhívószámot, valamint rámutat, hogy az uniós polgárok 58%-a még mindig nem ért egyet azzal az állítással, hogy hazájában az emberek megfelelő információval rendelkeznek a 112-es segélyhívószám létezéséről (14);

| 20. | sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen sokszorozzák meg a 112-es szám létezésével és használatával kapcsolatos tudatosság növelése érdekében tett erőfeszítéseiket, nevezetesen célzott és messze ható kommunikációs stratégia kidolgozásával, amely foglalkozik a polgárok e rendszer működésével kapcsolatos aggodalmaival és kérdéseivel; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen sokszorozzák meg a 112-es szám létezésével és használatával kapcsolatos tudatosság növelése érdekében tett erőfeszítéseiket, nevezetesen célzott és messze ható kommunikációs stratégia kidolgozásával, amely foglalkozik a polgárok e rendszer működésével kapcsolatos aggodalmaival és kérdéseivel;

| 21. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a tájékoztató munkát annak érdekében, hogy a 112-es segélyhívószámot a médián keresztül minden uniós állampolgárral és utazóval megismertessék, különös tekintettel a nyomtatott és audiovizuális médiára, valamint olyan információs kampányok révén, mint az EU-szerte használt segélyhívószám, és szervezzenek és támogassanak figyelemfelkeltő promóciós tevékenységeket, valamint minden év február 11-én szervezzenek rendezvényeket a 112-es segélyhívószám európai napjának alkalmából; rámutat, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani az olyan gyakorlati információk hangsúlyozására, hogy a 112-es az európai segélyhívószám, amely akár vezetékes, akár mobiltelefonról díjmentesen hívható az Unió egész területén; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a tájékoztató munkát annak érdekében, hogy a 112-es segélyhívószámot a médián keresztül minden uniós állampolgárral és utazóval megismertessék, különös tekintettel a nyomtatott és audiovizuális médiára, valamint olyan információs kampányok révén, mint az EU-szerte használt segélyhívószám, és szervezzenek és támogassanak figyelemfelkeltő promóciós tevékenységeket, valamint minden év február 11-én szervezzenek rendezvényeket a 112-es segélyhívószám európai napjának alkalmából; rámutat, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani az olyan gyakorlati információk hangsúlyozására, hogy a 112-es az európai segélyhívószám, amely akár vezetékes, akár mobiltelefonról díjmentesen hívható az Unió egész területén;

| 22. | megjegyzi, hogy jelentős eltérések vannak a tagállamok között a 112-es segélyhívószámmal kapcsolatos ismeretekről, és felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat és cseréljék ki a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy a 112-es segélyhívószám – mint a sürgősségi segélyszolgálatoknak az Európai Unió területén bárhol hívható hívószáma – spontán módon való beazonosítása az uniós polgárok körében 2020-ig legalább 80%-ra emelkedjen; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy jelentős eltérések vannak a tagállamok között a 112-es segélyhívószámmal kapcsolatos ismeretekről, és felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat és cseréljék ki a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy a 112-es segélyhívószám – mint a sürgősségi segélyszolgálatoknak az Európai Unió területén bárhol hívható hívószáma – spontán módon való beazonosítása az uniós polgárok körében 2020-ig legalább 80%-ra emelkedjen;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy használják ki a 112-es segélyhívószámmal kapcsolatos információ terjesztésére a legjobb pontokat, amelyeken keresztül nagyszámú háztartást lehet könnyen tájékoztatni, különösen az orvosi rendelőket és gyógyszertárakat, kórházakat és klinikákat, oktatási létesítményeket, úgymint iskolákat és egyetemeket, továbbá repülőtereket, kikötőket és vasútállomásokat – tekintettel arra, hogy a 112-es szám különösen az utazók számára hasznos –, valamint a nemzeti segélyhívó szolgálatok tájékoztató portáljait; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy használják ki a 112-es segélyhívószámmal kapcsolatos információ terjesztésére a legjobb pontokat, amelyeken keresztül nagyszámú háztartást lehet könnyen tájékoztatni, különösen az orvosi rendelőket és gyógyszertárakat, kórházakat és klinikákat, oktatási létesítményeket, úgymint iskolákat és egyetemeket, továbbá repülőtereket, kikötőket és vasútállomásokat – tekintettel arra, hogy a 112-es szám különösen az utazók számára hasznos –, valamint a nemzeti segélyhívó szolgálatok tájékoztató portáljait;

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy reklámozzák az interneten és a rádión – a fiatalok és a gyakran utazók által leginkább használt két médiumon – keresztül is a EU egész területén elérhető 112-es segélyhívószámot; kiemeli, hogy a 112-es segélyhívószámot ismerő emberek közül csupán 16% szerzett arról tudomást a rádión, és csak 11% az internet keresztül; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy reklámozzák az interneten és a rádión – a fiatalok és a gyakran utazók által leginkább használt két médiumon – keresztül is a EU egész területén elérhető 112-es segélyhívószámot; kiemeli, hogy a 112-es segélyhívószámot ismerő emberek közül csupán 16% szerzett arról tudomást a rádión, és csak 11% az internet keresztül;

| 25. | felszólítja valamennyi tagállamot annak biztosítására, hogy a 112-es segélyhívószám valamennyi sürgősségi járművön jól látható módon fel legyen tüntetve, beleértve a rendőrségi, a mentőautókat, a tűzoltóautókat, valamint más szolgálati járműveket; |
| --- | --- |

25.

felszólítja valamennyi tagállamot annak biztosítására, hogy a 112-es segélyhívószám valamennyi sürgősségi járművön jól látható módon fel legyen tüntetve, beleértve a rendőrségi, a mentőautókat, a tűzoltóautókat, valamint más szolgálati járműveket;

| 26. | megállapítja azonban, hogy a tagállamok meglévő és régóta használt segélyhívó számokkal rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy amennyiben meg akarják tartani ezeket a számokat, fontos, hogy ne veszélyeztessék az ezzel kapcsolatos tudatosságot, illetve ne okozzanak zavart azzal kapcsolatban, hogy melyik szám hívandó; |
| --- | --- |

26.

megállapítja azonban, hogy a tagállamok meglévő és régóta használt segélyhívó számokkal rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy amennyiben meg akarják tartani ezeket a számokat, fontos, hogy ne veszélyeztessék az ezzel kapcsolatos tudatosságot, illetve ne okozzanak zavart azzal kapcsolatban, hogy melyik szám hívandó;

| 27. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok még nem biztosítják, hogy a 112-es szolgáltatások időszerű, pontos és megbízható helymeghatározási információhoz juthassanak; ennek megfelelően felkéri a Bizottságot, hogy – szorosan együttműködve a tagállamokkal – az új európai uniós hírközlési szabályozás értelmében jelentős mértékben és a lehető leghamarabb javítsák a hívó fél tartózkodási helyére vonatkozó információ pontosságát és megbízhatóságát, valamint hogy az összes 112-es hívásra – így a barangoló ügyfelek hívásaira is – vonatkozó, néhány másodpercen belül megvalósuló automatikus helymeghatározás, mint végső cél elérése érdekében modernizálják a technológiát azzal a céllal, hogy a diszpécserek és első intézkedők megkapják ezt az életfontosságú információt, ezáltal felbecsülhetetlen segítséget nyújtva a polgárok számára; felszólítja a Bizottságot, hogy irányozzon elő fellépést azon tagállamok ellen, amelyek e tekintetben nem teljesítik kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

27.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok még nem biztosítják, hogy a 112-es szolgáltatások időszerű, pontos és megbízható helymeghatározási információhoz juthassanak; ennek megfelelően felkéri a Bizottságot, hogy – szorosan együttműködve a tagállamokkal – az új európai uniós hírközlési szabályozás értelmében jelentős mértékben és a lehető leghamarabb javítsák a hívó fél tartózkodási helyére vonatkozó információ pontosságát és megbízhatóságát, valamint hogy az összes 112-es hívásra – így a barangoló ügyfelek hívásaira is – vonatkozó, néhány másodpercen belül megvalósuló automatikus helymeghatározás, mint végső cél elérése érdekében modernizálják a technológiát azzal a céllal, hogy a diszpécserek és első intézkedők megkapják ezt az életfontosságú információt, ezáltal felbecsülhetetlen segítséget nyújtva a polgárok számára; felszólítja a Bizottságot, hogy irányozzon elő fellépést azon tagállamok ellen, amelyek e tekintetben nem teljesítik kötelezettségeiket;

| 28. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be intézkedéseket a kutatási programok támogatását szolgáló finanszírozás hozzáférhetőségének javítására a hívó fél tartózkodási helyének azonosítását szolgáló lehető legjobb technológiák – ideértve a VoIP-hívásokat is – kifejlesztésnek garantálása érdekében és ennek megfelelően támogatja az új generációs szabványok és szabályozások kialakítását; kéri az EU 2009., 2010. és 2011. évi költségvetésében feltüntetett, az információs és kommunikációs technológiára vonatkozó politika támogatási programjához tartozó pénzeszközök kiosztását annak érdekében, hogy támogassák az innovatív (a 112-höz való VoIP- és IP-hozzáférésen alapuló) szolgáltatások tesztelését és megvalósítását, melyeket hálózattól független alkalmazásokon keresztül is el lehetne indítani, megelőzve az EU új generációs 112-rendszerének létrehozását; felhívja a Bizottságot az új generációs 112-alkalmazások – mint például a szöveges üzenetek, a videómegosztó és a közösségi hálózatok – alkalmazásának, valamint annak megvizsgálására, hogy az ezeket a polgárok számára jelenleg rendelkezésre álló alkalmazásokat hogyan lehetne a segélyhívó kommunikációban alkalmazni a 112-höz való hozzáférés javítása, valamint a polgárok által kezdeményezett vészhelyzeti reagálás fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

28.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be intézkedéseket a kutatási programok támogatását szolgáló finanszírozás hozzáférhetőségének javítására a hívó fél tartózkodási helyének azonosítását szolgáló lehető legjobb technológiák – ideértve a VoIP-hívásokat is – kifejlesztésnek garantálása érdekében és ennek megfelelően támogatja az új generációs szabványok és szabályozások kialakítását; kéri az EU 2009., 2010. és 2011. évi költségvetésében feltüntetett, az információs és kommunikációs technológiára vonatkozó politika támogatási programjához tartozó pénzeszközök kiosztását annak érdekében, hogy támogassák az innovatív (a 112-höz való VoIP- és IP-hozzáférésen alapuló) szolgáltatások tesztelését és megvalósítását, melyeket hálózattól független alkalmazásokon keresztül is el lehetne indítani, megelőzve az EU új generációs 112-rendszerének létrehozását; felhívja a Bizottságot az új generációs 112-alkalmazások – mint például a szöveges üzenetek, a videómegosztó és a közösségi hálózatok – alkalmazásának, valamint annak megvizsgálására, hogy az ezeket a polgárok számára jelenleg rendelkezésre álló alkalmazásokat hogyan lehetne a segélyhívó kommunikációban alkalmazni a 112-höz való hozzáférés javítása, valamint a polgárok által kezdeményezett vészhelyzeti reagálás fejlesztése érdekében;

| 29. | úgy véli, hogy szabályozás révén az eCall-t kötelező szolgáltatásként kellene kiépíteni; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy szabályozás révén az eCall-t kötelező szolgáltatásként kellene kiépíteni;

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy a lehető legmagasabb szintű hatékonyság eléréshez fontos a nemzeti szintű és a határokon átnyúló/európai uniós szintű vészhelyzeti szervek jobb összehangolása, és e célból felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamok hivatalos szerveit és egyeztessen velük, hogy feltérképezzék a rendszereik közötti átjárhatóság javításának módjait; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet arra, hogy a lehető legmagasabb szintű hatékonyság eléréshez fontos a nemzeti szintű és a határokon átnyúló/európai uniós szintű vészhelyzeti szervek jobb összehangolása, és e célból felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamok hivatalos szerveit és egyeztessen velük, hogy feltérképezzék a rendszereik közötti átjárhatóság javításának módjait;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy – a tagállamokkal szoros együttműködésben – mihamarabb határozzon meg megbízhatósági és minőségi követelményeket a teljes „112” szolgáltatásláncra, és állapítson meg teljesítménymutatókat és iránymutatásokat a 112-es szolgáltatás polgárok által érzékelt minőségére vonatkozóan, figyelembe véve a hozzáférhetőség, a segélyhívó szolgálatok közötti átjárhatóság, a többnyelvűség, valamint a segélyhívó szolgálatok időben történő és minőségi beavatkozásai iránti igényt; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy – a tagállamokkal szoros együttműködésben – mihamarabb határozzon meg megbízhatósági és minőségi követelményeket a teljes „112” szolgáltatásláncra, és állapítson meg teljesítménymutatókat és iránymutatásokat a 112-es szolgáltatás polgárok által érzékelt minőségére vonatkozóan, figyelembe véve a hozzáférhetőség, a segélyhívó szolgálatok közötti átjárhatóság, a többnyelvűség, valamint a segélyhívó szolgálatok időben történő és minőségi beavatkozásai iránti igényt;

| 32. | a 112-es sürgősségi segélyszolgálat hatékonyságának növelése érdekében cselekvési program létrehozását javasolja a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok a tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai, segélyhívó szolgálatai és civil társadalmi szervezetei közötti megosztásának és cseréjének támogatása céljából, kiterjesztve ezt a cserét az EU tagjelölt és szomszédos országainak szervezeteire is; e célból javasolja egy szakértői hálózat kiépítését; kimondottan ajánlja a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a 112-es hívások kezelése és különösen az alábbiak tekintetében: az operátorok képzése, egy hívás kezelésére egy operátor alkalmazása, valamint az online és tolmácsszolgáltatások használata, mely utóbbi azoknak segíthet, akik nem beszélik annak az országnak a nyelvét, ahol a segélyhívó szolgáltatást igénybe veszik; |
| --- | --- |

32.

a 112-es sürgősségi segélyszolgálat hatékonyságának növelése érdekében cselekvési program létrehozását javasolja a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok a tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai, segélyhívó szolgálatai és civil társadalmi szervezetei közötti megosztásának és cseréjének támogatása céljából, kiterjesztve ezt a cserét az EU tagjelölt és szomszédos országainak szervezeteire is; e célból javasolja egy szakértői hálózat kiépítését; kimondottan ajánlja a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a 112-es hívások kezelése és különösen az alábbiak tekintetében: az operátorok képzése, egy hívás kezelésére egy operátor alkalmazása, valamint az online és tolmácsszolgáltatások használata, mely utóbbi azoknak segíthet, akik nem beszélik annak az országnak a nyelvét, ahol a segélyhívó szolgáltatást igénybe veszik;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a sikertelen segélyhívások számának csökkentése, a kapcsolás és a válaszadás idejének lerövidítése, a félrevezető és megtévesztő hívások számának csökkentése érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a SIM-kártya nélküli mobiltelefonokról érkező hívások letiltásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a sikertelen segélyhívások számának csökkentése, a kapcsolás és a válaszadás idejének lerövidítése, a félrevezető és megtévesztő hívások számának csökkentése érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a SIM-kártya nélküli mobiltelefonokról érkező hívások letiltásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a 112-es számot hozzáférhetővé kell tenni a fogyaték különböző fajtáival élő személyek és a kiszolgáltatott helyzetű csoportok számára, és sürgeti a 112-es szám különösen e személyek számára való elérhetőségének szabványosítását, esetleg különleges végberendezések biztosításával hallássérült, illetve látássérült felhasználók számára, szöveges, illetve jelnyelvi szolgáltatásokkal vagy egyéb különleges berendezésekkel; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet annak érdekében, hogy a kifejezetten az e személyek szükségleteihez igazított kommunikációs eszközök útján az érintettek körében ismertebbé tegyék a 112-es hívószámot; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a 112-es számot hozzáférhetővé kell tenni a fogyaték különböző fajtáival élő személyek és a kiszolgáltatott helyzetű csoportok számára, és sürgeti a 112-es szám különösen e személyek számára való elérhetőségének szabványosítását, esetleg különleges végberendezések biztosításával hallássérült, illetve látássérült felhasználók számára, szöveges, illetve jelnyelvi szolgáltatásokkal vagy egyéb különleges berendezésekkel; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet annak érdekében, hogy a kifejezetten az e személyek szükségleteihez igazított kommunikációs eszközök útján az érintettek körében ismertebbé tegyék a 112-es hívószámot;

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy készíttessen tanulmányt a 112-es segélyhívó számhoz köthető szolgáltatások eddigi teljesítményéről, az illetékes szerveknek a szolgáltatások javítása érdekében történő együttműködéséről, valamint a tagállamok eddigi egyedi intézkedéseiről; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy mérlegelje a 112-es szolgáltatás beszédhívásokról SMS-re történő kiterjesztésének lehetőségét, hogy a „112” üzenet elküldése vészhelyzeti reagálást indítson el; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot, hogy készíttessen tanulmányt a 112-es segélyhívó számhoz köthető szolgáltatások eddigi teljesítményéről, az illetékes szerveknek a szolgáltatások javítása érdekében történő együttműködéséről, valamint a tagállamok eddigi egyedi intézkedéseiről; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy mérlegelje a 112-es szolgáltatás beszédhívásokról SMS-re történő kiterjesztésének lehetőségét, hogy a „112” üzenet elküldése vészhelyzeti reagálást indítson el;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy független szervek útján és legkésőbb 2012 végéig értékelje a 112-es hívószám EU-szerte megvalósult bevezetésének polgárok által érzékelt valós helyzetét, különösen a hozzáférhetőség, az átjárhatóság és a beavatkozási idők értékelésével; e tekintetben felkéri a Bizottságot arra is, hogy ugyanezen dátumig nyújtson áttekintést az EU-ban jogilag kötelező és a gyakorlatban végrehajtott beavatkozási időkről, és az eCall keretében elkészített hatásvizsgálatot terjessze ki a 112-es hívószám működésének emberi és pénzügyi következményeire; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy független szervek útján és legkésőbb 2012 végéig értékelje a 112-es hívószám EU-szerte megvalósult bevezetésének polgárok által érzékelt valós helyzetét, különösen a hozzáférhetőség, az átjárhatóság és a beavatkozási idők értékelésével; e tekintetben felkéri a Bizottságot arra is, hogy ugyanezen dátumig nyújtson áttekintést az EU-ban jogilag kötelező és a gyakorlatban végrehajtott beavatkozási időkről, és az eCall keretében elkészített hatásvizsgálatot terjessze ki a 112-es hívószám működésének emberi és pénzügyi következményeire;

| 37. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – mivel a technológia már létezik – mozdítsák elő a „fordított 112-es rendszer”, azaz egy az egész EU-t lefedő, egyetemes, többnyelvű, hozzáférhető, egyszerűsített és hatékony, összekapcsolt rendszer létrehozását, amely a polgárok figyelmeztetésére és riasztására szolgál fenyegető vagy kialakulóban levő természeti és/vagy ember okozta, bármilyen jellegű súlyos vészhelyzetek és katasztrófák esetén; úgy véli, hogy egy ilyen rendszert a magánélet korlátozása nélkül és a polgárokat célzó megfelelő tájékoztató és oktató kampányokkal kombinálva kell megvalósítani; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy – mivel a technológia már létezik – mozdítsák elő a „fordított 112-es rendszer”, azaz egy az egész EU-t lefedő, egyetemes, többnyelvű, hozzáférhető, egyszerűsített és hatékony, összekapcsolt rendszer létrehozását, amely a polgárok figyelmeztetésére és riasztására szolgál fenyegető vagy kialakulóban levő természeti és/vagy ember okozta, bármilyen jellegű súlyos vészhelyzetek és katasztrófák esetén; úgy véli, hogy egy ilyen rendszert a magánélet korlátozása nélkül és a polgárokat célzó megfelelő tájékoztató és oktató kampányokkal kombinálva kell megvalósítani;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 112-eshez hasonló 116-os jövőbeli segélyhívószám megvalósíthatóságát, amelyet a depresszióval vagy más mentális egészségügyi problémával küzdő, érzelmi válságban levő polgárok hívhatnának; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 112-eshez hasonló 116-os jövőbeli segélyhívószám megvalósíthatóságát, amelyet a depresszióval vagy más mentális egészségügyi problémával küzdő, érzelmi válságban levő polgárok hívhatnának;

*

* *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(2)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

(3)  HL L 337., 2009.12.18., 11. o.

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(7)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(8)  HL L 337., 2009.12.18., 1. o.

(9)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(10)  HL L 217., 1991.8.6., 31. o.

(11)  HL L 171., 2007.6.29., 32. o.

(12)  HL C 219. E, 2008.8.28. 92. o.

(13)  HL C 66. E, 2009.3.20., 6. o.

(14)  Az Eurobarométer felmérése a 112-es európai segélyhívószámról, Európai Bizottság 2011, http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/9

---

2011. július 5., keddEgy hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piac

P7_TA(2011)0307

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról (2010/2109(INI))

2013/C 33 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A kereskedelem és forgalmazás piacának felügyelete – A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című, 2010. július 5-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0355), valamint az ehhez fűzött, a kiskereskedelmi szolgáltatások belső piaci helyzetéről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0807), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és forgalmazás piacának felügyelete – A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című, 2010. július 5-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0355), valamint az ehhez fűzött, a kiskereskedelmi szolgáltatások belső piaci helyzetéről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0807),

| — | tekintettel a kereskedelem és forgalmazás piacának felügyeletéről szóló (2010. július 5-tólszeptember 10-ig zajló) nyilvános konzultáción a Bizottság által kapott válaszokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és forgalmazás piacának felügyeletéről szóló (2010. július 5-tólszeptember 10-ig zajló) nyilvános konzultáción a Bizottság által kapott válaszokra,

| — | tekintettel a 2011. január 25-én a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által szervezett, a vállalkozások és a fogyasztók számára hatékonyabb és igazságosabb kiskereskedelmi piacról szóló kerekasztalra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. január 25-én a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által szervezett, a vállalkozások és a fogyasztók számára hatékonyabb és igazságosabb kiskereskedelmi piacról szóló kerekasztalra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 20-i, „A kereskedelem és forgalmazás piacának felügyelete – A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 20-i, „A kereskedelem és forgalmazás piacának felügyelete – A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című véleményére,

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért: 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért: 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel Mario Monti „Az egységes piac új stratégiája” című, 2010. május 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Monti „Az egységes piac új stratégiája” című, 2010. május 9-i jelentésére,

| — | tekintettel az egységes piacról szóló jogszabályra vonatkozó, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacról szóló jogszabályra vonatkozó, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című, 2010. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című, 2010. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0543),

| — | tekintettel a fogyasztói piacok eredménytáblájának negyedik kiadására (A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára, őszi kiadás, 2010. október), valamint a fogyasztók helyzetének eredménytáblájára (Otthon az egységes piacon, ötödik, tavaszi kiadás, 2011. március), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói piacok eredménytáblájának negyedik kiadására (A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára, őszi kiadás, 2010. október), valamint a fogyasztók helyzetének eredménytáblájára (Otthon az egységes piacon, ötödik, tavaszi kiadás, 2011. március),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábla 2010. szeptember 23-án megjelent 21. kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábla 2010. szeptember 23-án megjelent 21. kiadására,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási láncról szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási láncról szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591),

| — | tekintettel a „ »Gondolkozz előbb kicsiben!« – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: »Small Business Act« ” című, 2008. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „ »Gondolkozz előbb kicsiben!« – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: »Small Business Act« ” című, 2008. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2008)0394),

| — | tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2011. június 23-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2011. június 23-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az európai szabványosítás jövőjéről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szabványosítás jövőjéről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a SOLVIT-ról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-ról szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0217/2011),

| A. | mivel a protekcionizmus jelei aggasztó módon megjelentek egész Európában; |
| --- | --- |

A.

mivel a protekcionizmus jelei aggasztó módon megjelentek egész Európában;

| B. | mivel az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű felszabadítása érdekében a reálgazdaságot vissza kell helyezni a politikai napirend középpontjába; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű felszabadítása érdekében a reálgazdaságot vissza kell helyezni a politikai napirend középpontjába;

| C. | mivel a kiskereskedelmi piac az egységes piac újraindítása melletti kötelezettségvállalásunk döntő fontosságú alkotóeleme; |
| --- | --- |

C.

mivel a kiskereskedelmi piac az egységes piac újraindítása melletti kötelezettségvállalásunk döntő fontosságú alkotóeleme;

| D. | mivel a kiskereskedelmi piac – mint az egyik legnagyobb energiafelhasználó és hulladéktermelő – nagymértékben elősegítheti a fenntarthatóságot, az uniós „20-20-20” energiacélokat is beleértve; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiskereskedelmi piac – mint az egyik legnagyobb energiafelhasználó és hulladéktermelő – nagymértékben elősegítheti a fenntarthatóságot, az uniós „20-20-20” energiacélokat is beleértve;

| E. | mivel a határokon átnyúló online kereskedelemben rejlő üzleti lehetőség különböző akadályok miatt – pl. nyelvi akadályok, a rendszerben rejlő bizonytalanság, nem megfelelő és nem elégséges tájékoztatás, az adminisztratív összehangolás és együttműködés hiánya, amelyek miatt a fogyasztók vonakodnak az interneten más tagállambeli kiskereskedőktől vásárolni, a kiskereskedők pedig vonakodnak az interneten a határokon túlra értékesíteni– nem válik a megfelelő mértékben valóra, |
| --- | --- |

E.

mivel a határokon átnyúló online kereskedelemben rejlő üzleti lehetőség különböző akadályok miatt – pl. nyelvi akadályok, a rendszerben rejlő bizonytalanság, nem megfelelő és nem elégséges tájékoztatás, az adminisztratív összehangolás és együttműködés hiánya, amelyek miatt a fogyasztók vonakodnak az interneten más tagállambeli kiskereskedőktől vásárolni, a kiskereskedők pedig vonakodnak az interneten a határokon túlra értékesíteni– nem válik a megfelelő mértékben valóra,

A nagyobb versenyképesség, növekedés és foglalkoztatás jövőképe

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelmi ágazat a növekedés, a versenyképesség és a munkahely-teremtés hajtóereje Európában, és kulcsszerepet játszik az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelmi ágazat a növekedés, a versenyképesség és a munkahely-teremtés hajtóereje Európában, és kulcsszerepet játszik az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében;

| 2. | kiemeli, hogy a kiskereskedők sokszínűen és korszerűen vásárolják és értékesítik az árukat és a szolgáltatásokat, és előmozdítják a fogyasztók nagyobb választási szabadságát, valamint a rugalmas és tisztességes foglalkoztatási lehetőségeket, különösen a fiatalok számára; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a kiskereskedők sokszínűen és korszerűen vásárolják és értékesítik az árukat és a szolgáltatásokat, és előmozdítják a fogyasztók nagyobb választási szabadságát, valamint a rugalmas és tisztességes foglalkoztatási lehetőségeket, különösen a fiatalok számára;

| 3. | felhívja az uniós intézményeket, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag egyik alappilléreként és a lakosság egységes piacba vetett bizalma visszanyerésének eszközeként a kiskereskedelmi ágazat kapja meg a lehető legnagyobb politikai hangsúlyt; |
| --- | --- |

3.

felhívja az uniós intézményeket, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag egyik alappilléreként és a lakosság egységes piacba vetett bizalma visszanyerésének eszközeként a kiskereskedelmi ágazat kapja meg a lehető legnagyobb politikai hangsúlyt;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a szakpolitikák közötti koordinációt, és alkalmazzon átfogó, hosszú távú megközelítést a kiskereskedelmi ágazat vonatkozásában; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a szakpolitikák közötti koordinációt, és alkalmazzon átfogó, hosszú távú megközelítést a kiskereskedelmi ágazat vonatkozásában;

| 5. | sajnálja, hogy még mindig komoly akadályok gátolják a kiskereskedelmi ágazat teljes – internetes és hagyományos – potenciáljának kihasználását; hangsúlyozza ezek haladéktalan kezelésének szükségességét; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy még mindig komoly akadályok gátolják a kiskereskedelmi ágazat teljes – internetes és hagyományos – potenciáljának kihasználását; hangsúlyozza ezek haladéktalan kezelésének szükségességét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedők és a szállítók felelőssége közös a hatékonyabb, átláthatóbb és igazságosabb kiskereskedelmi piac kialakítása terén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kiskereskedők és a szállítók felelőssége közös a hatékonyabb, átláthatóbb és igazságosabb kiskereskedelmi piac kialakítása terén;

| 7. | véleménye szerint a fő hangsúlyt a Szerződésben foglalt elvek, a meglévő belső piaci szabályok és eszközök tényleges érvényesítésére, a szabályozási megközelítés alkalmazása előtt – adott esetben – az önszabályozásra kell helyezni; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint a fő hangsúlyt a Szerződésben foglalt elvek, a meglévő belső piaci szabályok és eszközök tényleges érvényesítésére, a szabályozási megközelítés alkalmazása előtt – adott esetben – az önszabályozásra kell helyezni;

Az áruk és szolgáltatások szabad mozgása előtt álló akadályok megszüntetése

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korlátozó nemzeti szabályozások, az eltérő értelmezések és az elégtelen végrehajtás akadályozza az áruk és szolgáltatások szabad mozgását az Unióban; hangsúlyozza, hogy a további vizsgálatokra és regisztrációra vonatkozó előírások, a szabványok és tanúsítványok el nem ismerése, az ellátás területi korlátozása és a hasonló intézkedések többletköltségeket okoznak a fogyasztók és a kiskereskedők, különösen a kkv-k számára, ami korlátozza az uniós polgárok és a vállalkozások számára az egységes piac potenciális hasznosságát; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korlátozó nemzeti szabályozások, az eltérő értelmezések és az elégtelen végrehajtás akadályozza az áruk és szolgáltatások szabad mozgását az Unióban; hangsúlyozza, hogy a további vizsgálatokra és regisztrációra vonatkozó előírások, a szabványok és tanúsítványok el nem ismerése, az ellátás területi korlátozása és a hasonló intézkedések többletköltségeket okoznak a fogyasztók és a kiskereskedők, különösen a kkv-k számára, ami korlátozza az uniós polgárok és a vállalkozások számára az egységes piac potenciális hasznosságát;

| 9. | elismeri, hogy a Bizottságnak további elemzéseket kell folytatnia az EU-ban fennálló árkülönbségek indokainak feltárása céljából a megfelelő statisztikai eszközök alkalmazásával annak érdekében, hogy a fogyasztók számára biztosított legyen az árak jobb átláthatósága és összehasonlíthatósága – az európai és nemzeti adóügyi és munkaerő-piaci szabályok sérelme nélkül –, és ezáltal erősödjön a választás tudatossága és a határokon átnyúló kereskedelembe vetett bizalom; emlékeztet a nemzeti statisztikai intézetek közötti aktív együttműködés szükségességére; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a Bizottságnak további elemzéseket kell folytatnia az EU-ban fennálló árkülönbségek indokainak feltárása céljából a megfelelő statisztikai eszközök alkalmazásával annak érdekében, hogy a fogyasztók számára biztosított legyen az árak jobb átláthatósága és összehasonlíthatósága – az európai és nemzeti adóügyi és munkaerő-piaci szabályok sérelme nélkül –, és ezáltal erősödjön a választás tudatossága és a határokon átnyúló kereskedelembe vetett bizalom; emlékeztet a nemzeti statisztikai intézetek közötti aktív együttműködés szükségességére;

| 10. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen és megfelelően hajtsák végre az egységes piacra vonatkozó szabályokat és jogszabályokat – nevezetesen a termékekre vonatkozó intézkedéscsomagot, a szolgáltatási irányelvet, a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot és a tisztességtelen kiskereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvet; felkéri továbbá a tagállamokat, hogy szüntessék meg az átfedéseket, és csökkentsék a növekedést és a munkahelyek létrehozását esetleg korlátozó adminisztratív terheket és szabályozási akadályokat; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen és megfelelően hajtsák végre az egységes piacra vonatkozó szabályokat és jogszabályokat – nevezetesen a termékekre vonatkozó intézkedéscsomagot, a szolgáltatási irányelvet, a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot és a tisztességtelen kiskereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvet; felkéri továbbá a tagállamokat, hogy szüntessék meg az átfedéseket, és csökkentsék a növekedést és a munkahelyek létrehozását esetleg korlátozó adminisztratív terheket és szabályozási akadályokat;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy közelebbről kövesse nyomon a tagállamokat az átültetési deficit mérséklése és az áruk és szolgáltatások valóban kölcsönös elismerésének biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon a hatályos szabályok egyszerűsítéséről is; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy közelebbről kövesse nyomon a tagállamokat az átültetési deficit mérséklése és az áruk és szolgáltatások valóban kölcsönös elismerésének biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon a hatályos szabályok egyszerűsítéséről is;

| 12. | rámutat a független európai kiskereskedők nehézségeire és úgy véli, hogy a kiskereskedelmi piacra vonatkozó jogszabályokat sokkal jobban a bizonyítékokra kellene alapozni, különösen a jogszabályok kisvállalkozásokra gyakorolt hatásának megfelelő vizsgálata és megértése szükségességének tekintetében; |
| --- | --- |

12.

rámutat a független európai kiskereskedők nehézségeire és úgy véli, hogy a kiskereskedelmi piacra vonatkozó jogszabályokat sokkal jobban a bizonyítékokra kellene alapozni, különösen a jogszabályok kisvállalkozásokra gyakorolt hatásának megfelelő vizsgálata és megértése szükségességének tekintetében;

| 13. | ösztönzi a szakmai érdekképviseleteket és a fogyasztói szervezeteket, hogy a Bizottság támogatásával nyújtsanak további tájékoztatást, képzést és jogi tanácsot az érdekelt feleknek jogaikról és a rendelkezésükre álló problémamegoldó eszközökről (például a SOLVIT-ról), és ösztönözzék egymás között a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

13.

ösztönzi a szakmai érdekképviseleteket és a fogyasztói szervezeteket, hogy a Bizottság támogatásával nyújtsanak további tájékoztatást, képzést és jogi tanácsot az érdekelt feleknek jogaikról és a rendelkezésükre álló problémamegoldó eszközökről (például a SOLVIT-ról), és ösztönözzék egymás között a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a széttöredezett fizetési rendszer akadályozza a kereskedelmet; felszólítja a Bizottságot az egységes eurófizetési térség tökéletesítésére a minden kártya esetében elérhető alapvető fizetési szolgáltatás kialakítása, az akadályok megszüntetése révén a fizetőeszközök közötti verseny ösztönzése, a tranzakciós költségek átláthatóságának javítása és az indokolatlan bankközi díjak eltörlése érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot az EU-n belüli banki átutalások felgyorsításának biztosítására; hangsúlyozza továbbá, hogy az egységes eurófizetési térség a feketegazdaság elleni küzdelem hatékony eszköze; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a széttöredezett fizetési rendszer akadályozza a kereskedelmet; felszólítja a Bizottságot az egységes eurófizetési térség tökéletesítésére a minden kártya esetében elérhető alapvető fizetési szolgáltatás kialakítása, az akadályok megszüntetése révén a fizetőeszközök közötti verseny ösztönzése, a tranzakciós költségek átláthatóságának javítása és az indokolatlan bankközi díjak eltörlése érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot az EU-n belüli banki átutalások felgyorsításának biztosítására; hangsúlyozza továbbá, hogy az egységes eurófizetési térség a feketegazdaság elleni küzdelem hatékony eszköze;

A piaci hozzáférés megkönnyítése a vállalkozások és a fogyasztók számára

| 15. | felhívja a figyelmet arra, hogy a civil társadalom és a kkv-k egyes képviselői aggodalmukat fejezték ki a bevásárlóközpontok számának növekedése és a távoli térségekben és városközpontokban található helyi üzletek és piacok számának csökkenése miatt; |
| --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet arra, hogy a civil társadalom és a kkv-k egyes képviselői aggodalmukat fejezték ki a bevásárlóközpontok számának növekedése és a távoli térségekben és városközpontokban található helyi üzletek és piacok számának csökkenése miatt;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelmi fejlesztési terveknek strukturális keretet kell nyújtaniuk a cégek számára az egymással folytatott versenyhez, a fogyasztók választási szabadságának növeléséhez, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításához különösen a nehezebben megközelíthető és ritkán lakott régiókban, illetve a csökkent mozgásképességű fogyasztók esetében; hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi üzletek és piacok kiemelkedő szociális, kulturális és környezeti szerepet játszanak a városi és vidéki területek fellendítésében; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy az innováció és a kkv-k növekedésének előmozdítása révén ösztönözzék a fenntartható helyi közösségeket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelmi fejlesztési terveknek strukturális keretet kell nyújtaniuk a cégek számára az egymással folytatott versenyhez, a fogyasztók választási szabadságának növeléséhez, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításához különösen a nehezebben megközelíthető és ritkán lakott régiókban, illetve a csökkent mozgásképességű fogyasztók esetében; hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi üzletek és piacok kiemelkedő szociális, kulturális és környezeti szerepet játszanak a városi és vidéki területek fellendítésében; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy az innováció és a kkv-k növekedésének előmozdítása révén ösztönözzék a fenntartható helyi közösségeket;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, és egyedülálló szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, különösen a vidéki területeken, valamint a helyi közösségekben az egész Unióban a kiskereskedelmi ágazatbeli innováció és növekedés előmozdításában; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, és egyedülálló szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, különösen a vidéki területeken, valamint a helyi közösségekben az egész Unióban a kiskereskedelmi ágazatbeli innováció és növekedés előmozdításában;

| 18. | úgy véli, hogy a hozzáférhetőség kérdésével a szubszidiaritás teljes tiszteletben tartása mellett kell foglalkozni; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a hozzáférhetőség kérdésével a szubszidiaritás teljes tiszteletben tartása mellett kell foglalkozni;

| 19. | elismeri, hogy az üzletek helye kijelölési politikájának alakítása a tagállamok illetékességi körébe tartozik; az új üzletek nyitásának engedélyezése során a fenntarthatóság, mobilitás, területrendezés és a településközpontok megerősítésének szempontjait kell számításba venni; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy az üzletek helye kijelölési politikájának alakítása a tagállamok illetékességi körébe tartozik; az új üzletek nyitásának engedélyezése során a fenntarthatóság, mobilitás, területrendezés és a településközpontok megerősítésének szempontjait kell számításba venni;

| 20. | úgy véli, hogy a városi épületpark felújítását célzó ösztönzők – a strukturális alapok igénybevétele révén is – hozzájárulhatnak a bérleti díjak csökkentéséhez (köz- és magánszféra közötti partnerség), valamint elősegíthetik – különösen a helyi – üzleti vállalkozások visszatérését, ezáltal előmozdítva a gazdasági és szociális fejlődést; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a városi épületpark felújítását célzó ösztönzők – a strukturális alapok igénybevétele révén is – hozzájárulhatnak a bérleti díjak csökkentéséhez (köz- és magánszféra közötti partnerség), valamint elősegíthetik – különösen a helyi – üzleti vállalkozások visszatérését, ezáltal előmozdítva a gazdasági és szociális fejlődést;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve készítsen tanulmányt a hipermarketek vagy bevásárlóközpontok munkaerőpiacra és kkv-kra, valamint fogyasztókra gyakorolt hatásairól és következményeiről; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve készítsen tanulmányt a hipermarketek vagy bevásárlóközpontok munkaerőpiacra és kkv-kra, valamint fogyasztókra gyakorolt hatásairól és következményeiről;

| 22. | rámutat arra, hogy a közterületeken működő utcai vándorkereskedők súlyos aggodalmukat fejezték ki a természeti erőforrás fogalmának közterületekre való kibővítését előirányzó 2006/123/EK irányelv tagállamokban történő alkalmazásának lehetőségét illetően, melynek következménye a közterületeken való kereskedelem koncessziójának időben való korlátozása lenne; ez rendkívül hátrányosan érintené a foglalkoztatást, a fogyasztók választási szabadságát, valamint a hagyományos helyi utcai piacok létezését; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a közterületeken működő utcai vándorkereskedők súlyos aggodalmukat fejezték ki a természeti erőforrás fogalmának közterületekre való kibővítését előirányzó 2006/123/EK irányelv tagállamokban történő alkalmazásának lehetőségét illetően, melynek következménye a közterületeken való kereskedelem koncessziójának időben való korlátozása lenne; ez rendkívül hátrányosan érintené a foglalkoztatást, a fogyasztók választási szabadságát, valamint a hagyományos helyi utcai piacok létezését;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az e-kereskedelem a hagyományos kereskedelem fontos kiegészítője, és a benne rejlő lehetőségek kiaknázásához megfelelő lépésekre van szükség, beleértve az Európai Unió legtávolabbi területein az internethez való hozzáférés javítását; felhívja a Bizottságot, hogy az e-kereskedelemről szóló, soron következő közleménye tartalmazzon bizalomerősítő intézkedéseket, különösen a domainok határokon átnyúló regisztrációjának egyszerűsítése, az online fizetés biztonságának javítása, a követelések határokon átnyúló behajtásának megkönnyítése, valamint a fogyasztók jogaikról – különösen elállási jogukról és jogorvoslati lehetőségeikről –való megfelelőbb tájékoztatása révén; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az e-kereskedelem a hagyományos kereskedelem fontos kiegészítője, és a benne rejlő lehetőségek kiaknázásához megfelelő lépésekre van szükség, beleértve az Európai Unió legtávolabbi területein az internethez való hozzáférés javítását; felhívja a Bizottságot, hogy az e-kereskedelemről szóló, soron következő közleménye tartalmazzon bizalomerősítő intézkedéseket, különösen a domainok határokon átnyúló regisztrációjának egyszerűsítése, az online fizetés biztonságának javítása, a követelések határokon átnyúló behajtásának megkönnyítése, valamint a fogyasztók jogaikról – különösen elállási jogukról és jogorvoslati lehetőségeikről –való megfelelőbb tájékoztatása révén;

| 24. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egész Unióban jelentős számú akadály áll a kiskereskedők szabad letelepedésének útjában; aggodalmát fejezi ki különösen egyes nemzeti kereskedelmi és adójogszabályok miatt, amelyek de facto hátrányos megkülönböztetést jelentenek a külföldi kiskereskedőkkel szemben; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egész Unióban jelentős számú akadály áll a kiskereskedők szabad letelepedésének útjában; aggodalmát fejezi ki különösen egyes nemzeti kereskedelmi és adójogszabályok miatt, amelyek de facto hátrányos megkülönböztetést jelentenek a külföldi kiskereskedőkkel szemben;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottabban minden olyan tagállammal szemben, amely megsérti a belső piaci alapelveket, „gyorsított megközelítés” alkalmazásával gyorsítsa fel a jogsértési eljárásokat, és évente számoljon be az Európai Parlamentnek a megoldatlan ügyekről a kiskereskedelem területén; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottabban minden olyan tagállammal szemben, amely megsérti a belső piaci alapelveket, „gyorsított megközelítés” alkalmazásával gyorsítsa fel a jogsértési eljárásokat, és évente számoljon be az Európai Parlamentnek a megoldatlan ügyekről a kiskereskedelem területén;

A vállalkozások közötti kapcsolatokban alkalmazott szerződéses és kereskedelmi gyakorlatok kezelése

| 26. | megerősíti, hogy a szabad és tisztességes verseny, a szerződéskötés szabadsága és a vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtása kulcsfontosságú a jól működő kiskereskedelmi piac szempontjából; |
| --- | --- |

26.

megerősíti, hogy a szabad és tisztességes verseny, a szerződéskötés szabadsága és a vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtása kulcsfontosságú a jól működő kiskereskedelmi piac szempontjából;

| 27. | elismeri, hogy a vállalatok piaci ereje különböző lehet, hogy a vállalatoknak gazdaságilag ésszerűen kell tevékenykedniük, és hogy az Uniónak szüksége van kiemelkedő gazdasági teljesítményt nyújtó szereplőkre a globális versenyben; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a vállalatok piaci ereje különböző lehet, hogy a vállalatoknak gazdaságilag ésszerűen kell tevékenykedniük, és hogy az Uniónak szüksége van kiemelkedő gazdasági teljesítményt nyújtó szereplőkre a globális versenyben;

| 28. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy széles körben aggodalmat kelt a nagyobb szereplők piaci dominanciája, akik a vélekedések szerint gyakran – például indokolatlan szelektív terjesztési mechanizmusok, földrajzi szegmentáció, árellenőrzés és értesítés nélküli kilistázás és egyéb korlátozó gyakorlatok révén – tisztességtelen feltételeket kényszerítenek a gyengébb szállítókra és kiskereskedőkre, és ezáltal torzítják a versenyt; kiemeli, hogy e gyakorlatok hatással vannak a teljes kiskereskedelmi ellátási láncra; elítéli azokat a gyakorlatokat, amelyek kihasználják a gazdasági szereplők közötti egyensúlyhiányt és befolyásolják a szerződéskötés valódi szabadságát; hangsúlyozza, hogy az összes szereplő – különösen a kkv-k – figyelmének szerződéses jogaikra való felhívása hozzájárulna az említett gyakorlatok megakadályozásához; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy széles körben aggodalmat kelt a nagyobb szereplők piaci dominanciája, akik a vélekedések szerint gyakran – például indokolatlan szelektív terjesztési mechanizmusok, földrajzi szegmentáció, árellenőrzés és értesítés nélküli kilistázás és egyéb korlátozó gyakorlatok révén – tisztességtelen feltételeket kényszerítenek a gyengébb szállítókra és kiskereskedőkre, és ezáltal torzítják a versenyt; kiemeli, hogy e gyakorlatok hatással vannak a teljes kiskereskedelmi ellátási láncra; elítéli azokat a gyakorlatokat, amelyek kihasználják a gazdasági szereplők közötti egyensúlyhiányt és befolyásolják a szerződéskötés valódi szabadságát; hangsúlyozza, hogy az összes szereplő – különösen a kkv-k – figyelmének szerződéses jogaikra való felhívása hozzájárulna az említett gyakorlatok megakadályozásához;

| 29. | elismeri, hogy a kiélezett versenykörnyezetben a franchise a túlélés jó módszere az önálló kiskereskedők számára; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a franchise rendszerbe belépő kiskereskedők által megkötendő szerződések egyre szigorúbbak; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a kiélezett versenykörnyezetben a franchise a túlélés jó módszere az önálló kiskereskedők számára; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a franchise rendszerbe belépő kiskereskedők által megkötendő szerződések egyre szigorúbbak;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a saját címkék kialakításának további fejlődést kell eredményeznie a fogyasztók választási szabadsága és különösen az átláthatóság, a tájékoztatás minősége és a sokszínűség terén, és egyértelmű lehetőséget kell biztosítania a kkv-k számára az innovációra és a terjeszkedésre; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a saját címkék kialakításának további fejlődést kell eredményeznie a fogyasztók választási szabadsága és különösen az átláthatóság, a tájékoztatás minősége és a sokszínűség terén, és egyértelmű lehetőséget kell biztosítania a kkv-k számára az innovációra és a terjeszkedésre;

| 31. | úgy véli, hogy a „márkautánzás” – amely egyebek mellett a kiskereskedőnek a márkagyártó vásárlójaként és versenytársaként betöltött kettős szerepéből fakadhat – elfogadhatatlan gyakorlat, amellyel haladéktalanul foglalkozni kell; üdvözli, hogy a Bizottság elemzést végez, amelynek célja a 27 uniós tagállam üzleti titokkal és „márkautánzással” kapcsolatos jogi kereteinek és gyakorlatainak egyértelműbbé tétele; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a „márkautánzás” – amely egyebek mellett a kiskereskedőnek a márkagyártó vásárlójaként és versenytársaként betöltött kettős szerepéből fakadhat – elfogadhatatlan gyakorlat, amellyel haladéktalanul foglalkozni kell; üdvözli, hogy a Bizottság elemzést végez, amelynek célja a 27 uniós tagállam üzleti titokkal és „márkautánzással” kapcsolatos jogi kereteinek és gyakorlatainak egyértelműbbé tétele;

| 32. | elismeri a kiegyensúlyozottabb viszonyok és az átláthatóság szükségességét a kiskereskedelmi ellátási láncban; hangsúlyozza, hogy a bizalom helyreállítása és a méltányosabb tárgyalások lehetőségének megteremtése, valamint a mindenki számára egyenlő versenyfeltételek érdekében a konfrontációtól a tényeken alapuló párbeszéd felé kell elmozdulni, az ellátási láncokban működő összes gazdasági szereplő számára lehetővé téve, hogy termékeik hozzáadott értékéből részesedjenek, és az egységes piac előnyeit teljes körűen kihasználják; |
| --- | --- |

32.

elismeri a kiegyensúlyozottabb viszonyok és az átláthatóság szükségességét a kiskereskedelmi ellátási láncban; hangsúlyozza, hogy a bizalom helyreállítása és a méltányosabb tárgyalások lehetőségének megteremtése, valamint a mindenki számára egyenlő versenyfeltételek érdekében a konfrontációtól a tényeken alapuló párbeszéd felé kell elmozdulni, az ellátási láncokban működő összes gazdasági szereplő számára lehetővé téve, hogy termékeik hozzáadott értékéből részesedjenek, és az egységes piac előnyeit teljes körűen kihasználják;

| 33. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és következetesen érvényesítsék a versenyjogi szabályokat, és – adott esetben nemzeti szinten – a tisztességtelen versenyre vonatkozó és a trösztellenes jogszabályokat; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és következetesen érvényesítsék a versenyjogi szabályokat, és – adott esetben nemzeti szinten – a tisztességtelen versenyre vonatkozó és a trösztellenes jogszabályokat;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a versenyszabályok helyes alkalmazásához és az erőfölénnyel való visszaélés elkerüléséhez elsősorban a helyi versenyhatóságokat kell megerősíteni, illetve folyamatos és zavartalan kommunikációt és együttműködést kell kialakítani közöttük és az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága között; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a versenyszabályok helyes alkalmazásához és az erőfölénnyel való visszaélés elkerüléséhez elsősorban a helyi versenyhatóságokat kell megerősíteni, illetve folyamatos és zavartalan kommunikációt és együttműködést kell kialakítani közöttük és az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága között;

| 35. | támogatja az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum vállalkozások közötti szerződéses gyakorlatokkal foglalkozó szakértői platformjának – különösen a nyilvánvalóan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok adatokon és konkrét példákon alapuló meghatározását, felsorolását és értékelését célzó – értékes munkáját; szorgalmazza a felek közötti, ezzel kapcsolatos párbeszédre irányuló kezdeményezések erőteljes támogatását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament nem vesz részt hivatalosan a platform és a magas szintű fórum munkájában; úgy véli, hogy a Parlamentnek sürgősen foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel, és aktívan részt kell vennie a fórum munkájában; |
| --- | --- |

35.

támogatja az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum vállalkozások közötti szerződéses gyakorlatokkal foglalkozó szakértői platformjának – különösen a nyilvánvalóan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok adatokon és konkrét példákon alapuló meghatározását, felsorolását és értékelését célzó – értékes munkáját; szorgalmazza a felek közötti, ezzel kapcsolatos párbeszédre irányuló kezdeményezések erőteljes támogatását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament nem vesz részt hivatalosan a platform és a magas szintű fórum munkájában; úgy véli, hogy a Parlamentnek sürgősen foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel, és aktívan részt kell vennie a fórum munkájában;

| 36. | támogatja az átfogóbb és horizontális – a hatókört az élelmiszeriparon túlra kiterjesztő – megközelítés érdekelt felek által kifejezett szükségességét; kéri a Bizottságot és a szakmai érdekképviseleteket, hogy a szakértői platform folyamatban lévő munkájára építve vizsgálják meg egy, a kiskereskedelem egészére összpontosító új, nyílt végű fórum létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

36.

támogatja az átfogóbb és horizontális – a hatókört az élelmiszeriparon túlra kiterjesztő – megközelítés érdekelt felek által kifejezett szükségességét; kéri a Bizottságot és a szakmai érdekképviseleteket, hogy a szakértői platform folyamatban lévő munkájára építve vizsgálják meg egy, a kiskereskedelem egészére összpontosító új, nyílt végű fórum létrehozásának lehetőségét;

| 37. | határozottan támogatja ugyanakkor kiskereskedők és a szállítók szervezetei által a versenyjoggal kapcsolatos informális párbeszédet és rendszeres konzultációt szolgáló mechanizmusok létrehozására irányulóan jelenleg is folytatott intenzív munkát; üdvözli a teljes kiskereskedelmi ellátási láncot átfogó helyes kereskedelmi gyakorlatok közös alapelveiről szóló nyilatkozatra vonatkozó megállapodást célzó önkéntes kezdeményezésüket; |
| --- | --- |

37.

határozottan támogatja ugyanakkor kiskereskedők és a szállítók szervezetei által a versenyjoggal kapcsolatos informális párbeszédet és rendszeres konzultációt szolgáló mechanizmusok létrehozására irányulóan jelenleg is folytatott intenzív munkát; üdvözli a teljes kiskereskedelmi ellátási láncot átfogó helyes kereskedelmi gyakorlatok közös alapelveiről szóló nyilatkozatra vonatkozó megállapodást célzó önkéntes kezdeményezésüket;

| 38. | üdvözli továbbá a Bizottság európai élelmiszerár-megfigyelési eszközét és a hasonló tagállami kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy – az élelmiszer-ellátási lánc minden részében a költségek, folyamatok, a hozzáadott érték, a mennyiségek, árak és haszonkulcsok elemzése révén – az egész élelmiszer-ellátási láncban lehetővé tegyék a tisztességes jövedelmet; |
| --- | --- |

38.

üdvözli továbbá a Bizottság európai élelmiszerár-megfigyelési eszközét és a hasonló tagállami kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy – az élelmiszer-ellátási lánc minden részében a költségek, folyamatok, a hozzáadott érték, a mennyiségek, árak és haszonkulcsok elemzése révén – az egész élelmiszer-ellátási láncban lehetővé tegyék a tisztességes jövedelmet;

| 39. | aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdasági függőség és az üzleti lehetőségek elvesztése miatti aggodalom következtében a meglévő jogi eszközök nincsenek teljes mértékben kihasználva, különösen a kkv-k esetében; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a szakmai érdekképviseleteket, hogy állapítsák meg, milyen lépésekkel lehetne helyreállítani a bizalmat, és megkönnyíteni az igazságügyi rendszerekhez való hozzáférést, beleértve a névtelen panaszok lehetőségét és egy e területtel foglalkozó uniós ombudsman hivatalának létrehozását is; meggyőződése továbbá, hogy annak érdekében, hogy a vállalkozások számára valóban egyenlő feltételek alakulhassanak ki, tovább kell pontosítani azt a koncepcionális keretet, amely a vállalkozások közötti vertikális és horizontális kapcsolatokban a tisztességes versenyt szavatolja; |
| --- | --- |

39.

aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdasági függőség és az üzleti lehetőségek elvesztése miatti aggodalom következtében a meglévő jogi eszközök nincsenek teljes mértékben kihasználva, különösen a kkv-k esetében; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a szakmai érdekképviseleteket, hogy állapítsák meg, milyen lépésekkel lehetne helyreállítani a bizalmat, és megkönnyíteni az igazságügyi rendszerekhez való hozzáférést, beleértve a névtelen panaszok lehetőségét és egy e területtel foglalkozó uniós ombudsman hivatalának létrehozását is; meggyőződése továbbá, hogy annak érdekében, hogy a vállalkozások számára valóban egyenlő feltételek alakulhassanak ki, tovább kell pontosítani azt a koncepcionális keretet, amely a vállalkozások közötti vertikális és horizontális kapcsolatokban a tisztességes versenyt szavatolja;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy 2011 végéig tegyen közzé a kereskedelmi gyakorlatok és a szerződéses viszonyok kezelésére szolgáló, hatályos nemzeti jogszabályokat és eszközöket feltérképező közleményt, és értékelje alaposan, hogy ezeket a szabályokat megfelelően betartatják-e, és hogy szükség van-e további fellépésre; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy 2011 végéig tegyen közzé a kereskedelmi gyakorlatok és a szerződéses viszonyok kezelésére szolgáló, hatályos nemzeti jogszabályokat és eszközöket feltérképező közleményt, és értékelje alaposan, hogy ezeket a szabályokat megfelelően betartatják-e, és hogy szükség van-e további fellépésre;

| 41. | úgy véli, hogy alternatív és informális vitarendezési és jogorvoslati mechanizmusokat kell találni, és értékelni kell azok hatékonyságát, mivel azok eszközül szolgálhatnak a kiskereskedők számára a viták rendezéséhez; felkéri a Bizottságot, hogy 2011 végéig javasoljon alternatív vitarendezéssel kapcsolatos intézkedéseket a vállalkozások és a fogyasztók bizalmának erősítése érdekében; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy alternatív és informális vitarendezési és jogorvoslati mechanizmusokat kell találni, és értékelni kell azok hatékonyságát, mivel azok eszközül szolgálhatnak a kiskereskedők számára a viták rendezéséhez; felkéri a Bizottságot, hogy 2011 végéig javasoljon alternatív vitarendezéssel kapcsolatos intézkedéseket a vállalkozások és a fogyasztók bizalmának erősítése érdekében;

| 42. | kéri a Bizottságot és a kiskereskedelmi ellátási láncban részt vevő szereplőket, hogy évente számoljanak be a Parlamentnek a meglévő platformokon és informális párbeszédet szolgáló mechanizmusokon keresztül elért előrelépésekről; javasolja, hogy az eredményeket a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által évente összehívott kiskereskedelmi piaci kerekasztal ülésén vitassák meg; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot és a kiskereskedelmi ellátási láncban részt vevő szereplőket, hogy évente számoljanak be a Parlamentnek a meglévő platformokon és informális párbeszédet szolgáló mechanizmusokon keresztül elért előrelépésekről; javasolja, hogy az eredményeket a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által évente összehívott kiskereskedelmi piaci kerekasztal ülésén vitassák meg;

A hatékonyság fokozása és a fenntartható fogyasztás – innovatív gyakorlatok

| 43. | hangsúlyozza a kiskereskedelmi ágazat fenntarthatósággal kapcsolatos felelősségét; üdvözli, hogy a kiskereskedők és a szállítók élen jártak a zöld felelősségvállalás terén, különösen ami a hulladékokat, az energiafogyasztást, a közlekedést és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését illeti; támogatja a fenntartható fogyasztás érdekében tett kötelezettségvállalásaikat, de úgy véli, hogy további erőfeszítések szükségesek; úgy ítéli meg, hogy a vállalati felelősségvállalásnak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a szociális és környezeti kérdésekre; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a kiskereskedelmi ágazat fenntarthatósággal kapcsolatos felelősségét; üdvözli, hogy a kiskereskedők és a szállítók élen jártak a zöld felelősségvállalás terén, különösen ami a hulladékokat, az energiafogyasztást, a közlekedést és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését illeti; támogatja a fenntartható fogyasztás érdekében tett kötelezettségvállalásaikat, de úgy véli, hogy további erőfeszítések szükségesek; úgy ítéli meg, hogy a vállalati felelősségvállalásnak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a szociális és környezeti kérdésekre;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedők és a szállítók az innováció, a kutatás és a fejlesztés hajtóerejét képviselik; hangsúlyozza, hogy az egész ágazatnak tovább kell fokoznia az innovatív technológiákba és gyakorlatokba történő beruházás szintjét a teljes ellátási lánc versenyképességének további javítása érdekében, beleértve a logisztika és a szállítás, az energiahatékonyság, a csomagolás, a hulladékelhelyezés és a termékek újrafeldolgozása területét, és meg kell osztaniuk a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a kiskereskedők és a szállítók az innováció, a kutatás és a fejlesztés hajtóerejét képviselik; hangsúlyozza, hogy az egész ágazatnak tovább kell fokoznia az innovatív technológiákba és gyakorlatokba történő beruházás szintjét a teljes ellátási lánc versenyképességének további javítása érdekében, beleértve a logisztika és a szállítás, az energiahatékonyság, a csomagolás, a hulladékelhelyezés és a termékek újrafeldolgozása területét, és meg kell osztaniuk a bevált gyakorlatokat;

| 45. | felkéri a Bizottságot, hogy a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló parlamenti állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően dolgozzon ki közös értékelési és címkézési rendszert a termék teljes életciklusa alapján, különösen a széttagoltság – a vállalkozásoknál és a fogyasztóknál jelentkező – költségeinek egyszerűsítése, harmonizálása és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

45.

felkéri a Bizottságot, hogy a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló parlamenti állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően dolgozzon ki közös értékelési és címkézési rendszert a termék teljes életciklusa alapján, különösen a széttagoltság – a vállalkozásoknál és a fogyasztóknál jelentkező – költségeinek egyszerűsítése, harmonizálása és leküzdése érdekében;

| 46. | felhívja az érdekelt feleket, hogy indítsanak további kezdeményezéseket az élelmiszer-pazarlás elleni fellépés céljából; |
| --- | --- |

46.

felhívja az érdekelt feleket, hogy indítsanak további kezdeményezéseket az élelmiszer-pazarlás elleni fellépés céljából;

| 47. | üdvözli az EuroCommerce és az UNI-Europa közös megállapodását, amely szemlélteti, hogy a társadalmi párbeszéd jól működik a kereskedelemben; elismeri, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy a fogyasztók jobb tájékoztatást kapjanak a kiskereskedők társadalmi felelősségvállalásáról, hogy az új technológiákba való beruházás – különösen a kompetenciák fejlesztésén keresztül – illeszkedjen az emberi tőkéhez, és hogy fel lehessen lépni az informális gazdasággal szemben; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az EuroCommerce és az UNI-Europa közös megállapodását, amely szemlélteti, hogy a társadalmi párbeszéd jól működik a kereskedelemben; elismeri, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy a fogyasztók jobb tájékoztatást kapjanak a kiskereskedők társadalmi felelősségvállalásáról, hogy az új technológiákba való beruházás – különösen a kompetenciák fejlesztésén keresztül – illeszkedjen az emberi tőkéhez, és hogy fel lehessen lépni az informális gazdasággal szemben;

| 48. | emlékeztet a meglévő szociális és munkaügyi jogszabályok megfelelő végrehajtásának fontosságára; sajnálatát fejezi ki a be nem jelentett foglalkoztatás magas aránya miatt, amelynek következménye az adóelkerülés magas szintje, és amely megakadályozza az egységes piac kereskedői közötti egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet a meglévő szociális és munkaügyi jogszabályok megfelelő végrehajtásának fontosságára; sajnálatát fejezi ki a be nem jelentett foglalkoztatás magas aránya miatt, amelynek következménye az adóelkerülés magas szintje, és amely megakadályozza az egységes piac kereskedői közötti egyenlő versenyfeltételeket;

| 49. | rámutat arra, hogy az ágazat legnagyobb kihívásai közé tartozik a munkakörülmények javítása, az informális gazdaság elleni küzdelem, a foglalkoztatottsági szint és a versenyképesség fenntartása a kereskedők szükségleteinek és a munkavállalók szakértelmének összehangolása révén; ebből a célból kiemeli, hogy be kell ruházni a képzésbe és a képességfejlesztésbe, mivel ez segíteni fogja az ágazatot az új technológiákhoz való gyors alkalmazkodásban; |
| --- | --- |

49.

rámutat arra, hogy az ágazat legnagyobb kihívásai közé tartozik a munkakörülmények javítása, az informális gazdaság elleni küzdelem, a foglalkoztatottsági szint és a versenyképesség fenntartása a kereskedők szükségleteinek és a munkavállalók szakértelmének összehangolása révén; ebből a célból kiemeli, hogy be kell ruházni a képzésbe és a képességfejlesztésbe, mivel ez segíteni fogja az ágazatot az új technológiákhoz való gyors alkalmazkodásban;

További lépések

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy a kiskereskedelmi ágazattal konzultálva készítsen az elért eredményekre építő, a megoldatlan problémákkal foglalkozó, ágazatra lebontott ajánlásokat tartalmazó, kiskereskedelemre vonatkozó, átfogó európai cselekvési tervet a stratégia meghatározása érdekében; üdvözli, hogy a Parlament a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló állásfoglalásában támogatta ezt a kezdeményezést; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy a kiskereskedelmi ágazattal konzultálva készítsen az elért eredményekre építő, a megoldatlan problémákkal foglalkozó, ágazatra lebontott ajánlásokat tartalmazó, kiskereskedelemre vonatkozó, átfogó európai cselekvési tervet a stratégia meghatározása érdekében; üdvözli, hogy a Parlament a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló állásfoglalásában támogatta ezt a kezdeményezést;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervnek figyelembe kell vennie a Bizottság által már kidolgozott kezdeményezéseket, mint például az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórumot, a fenntarthatósággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kezdeményezéseket, valamint az egységes piaci intézkedéscsomag vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a cselekvési tervnek figyelembe kell vennie a Bizottság által már kidolgozott kezdeményezéseket, mint például az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórumot, a fenntarthatósággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kezdeményezéseket, valamint az egységes piaci intézkedéscsomag vonatkozó javaslatait;

| 52. | javasolja, hogy a cselekvési tervben szereplő, ajánlott intézkedéseket követő intézkedéseket, beleértve az érintett felek közötti párbeszédben elért előrelépést, az első kiskereskedelmi piaci kerekasztal során ismertessék és vitassák meg; |
| --- | --- |

52.

javasolja, hogy a cselekvési tervben szereplő, ajánlott intézkedéseket követő intézkedéseket, beleértve az érintett felek közötti párbeszédben elért előrelépést, az első kiskereskedelmi piaci kerekasztal során ismertessék és vitassák meg;

| 53. | azt várja, hogy a vásárlási és értékesítési folyamatoknak a kiskereskedelmi ellátási láncon keresztül történő további optimalizálása – a piackutatástól és termékmarketingtől a beszállítói kapcsolatokig, a logisztikáig, a készletgazdálkodásig, valamint a hibás termékek és a fogyasztói panaszok kezeléséig, illetve a vámügyintézésig – javítani fogja a kiskereskedelmi ágazat versenyképességét, leszorítja a fogyasztói árakat, és javítja a szolgáltatások minőségét; |
| --- | --- |

53.

azt várja, hogy a vásárlási és értékesítési folyamatoknak a kiskereskedelmi ellátási láncon keresztül történő további optimalizálása – a piackutatástól és termékmarketingtől a beszállítói kapcsolatokig, a logisztikáig, a készletgazdálkodásig, valamint a hibás termékek és a fogyasztói panaszok kezeléséig, illetve a vámügyintézésig – javítani fogja a kiskereskedelmi ágazat versenyképességét, leszorítja a fogyasztói árakat, és javítja a szolgáltatások minőségét;

| 54. | bátorítja a kiskereskedőket és a szállítókat, hogy aktívan vállaljanak szerepet egy gyakorlatias megoldásokra irányuló nyílt, építő jellegű és folyamatos párbeszédben; kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy tevékenyen támogassák ezt a folyamatot; |
| --- | --- |

54.

bátorítja a kiskereskedőket és a szállítókat, hogy aktívan vállaljanak szerepet egy gyakorlatias megoldásokra irányuló nyílt, építő jellegű és folyamatos párbeszédben; kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy tevékenyen támogassák ezt a folyamatot;

*

* *

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 48., 2011.2.23., 1. o.

(2)  HL L 218., 2008.8.13., 21. o.

(3)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

(4)  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

(5)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0293.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0144.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0146.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0145.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0384.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0320.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0302.

(13)  HL C 161 E, 2011.5.31., 84. o.

(14)  HL C 349. E, 2010.12.22., 1. o.

(15)  HL C 349. E, 2010.12.22., 25. o.

(16)  HL C 349. E, 2010.12.22., 10. o.

(17)  HL C 184. E, 2009.8.6., 23. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/17

---

2011. július 5., keddA felülvizsgált magyar alkotmány

P7_TA(2011)0315

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a felülvizsgált magyar Alaptörvényről

2013/C 33 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az Emberi Jogok Európai Egyezményére (EJEE) az alapjogok tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az Emberi Jogok Európai Egyezményére (EJEE) az alapjogok tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme tekintetében,

| — | tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el és amely 2012. január 1-jén lép életbe (a továbbiakban: az új Alaptörvény), |
| --- | --- |

—

tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el és amely 2012. január 1-jén lép életbe (a továbbiakban: az új Alaptörvény),

| — | tekintettel a Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) által közzétett CDL(2011)016. és CDL(2011)001. számú, az új magyar Alaptörvényről és az új magyar Alaptörvény kidolgozásának folyamatával kapcsolatban felmerült három jogi kérdésről szóló véleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) által közzétett CDL(2011)016. és CDL(2011)001. számú, az új magyar Alaptörvényről és az új magyar Alaptörvény kidolgozásának folyamatával kapcsolatban felmerült három jogi kérdésről szóló véleményekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésén „Komoly visszalépések a jogállamiság és az emberi jogok területén Magyarországon” című, 2011. január 25-én beterjesztett, 12490. számú állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésén „Komoly visszalépések a jogállamiság és az emberi jogok területén Magyarországon” című, 2011. január 25-én beterjesztett, 12490. számú állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának 30141/04. számú ítéletére (Schalk és Kopf kontra Ausztria), és különösen annak közbevetett bírói véleményeire (obiter dicta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának 30141/04. számú ítéletére (Schalk és Kopf kontra Ausztria), és különösen annak közbevetett bírói véleményeire (obiter dicta),

| — | tekintettel az új magyar Alaptörvényről az Európai Parlamentben beterjesztett szóbeli választ igénylő kérdésekre, valamint a felülvizsgált magyar Alaptörvényről szóló tanácsi és bizottsági nyilatkozatokra, továbbá a 2011. június 8-án ezt követően tartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új magyar Alaptörvényről az Európai Parlamentben beterjesztett szóbeli választ igénylő kérdésekre, valamint a felülvizsgált magyar Alaptörvényről szóló tanácsi és bizottsági nyilatkozatokra, továbbá a 2011. június 8-án ezt követően tartott vitára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikke (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint a demokrácia és a jogállamiság értékein, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén és az említett jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit tovább erősít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint a demokrácia és a jogállamiság értékein, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén és az említett jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit tovább erősít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez,

| B. | mivel Magyarország aláírta az EJEE-t, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és olyan más nemzetközi jogi eszközöket, amelyek arra kötelezik, hogy tiszteletben tartsa és végrehajtsa a hatáskörök elkülönítésének elvét, az intézményi fékek és egyensúlyok végrehajtását, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdítását, |
| --- | --- |

B.

mivel Magyarország aláírta az EJEE-t, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és olyan más nemzetközi jogi eszközöket, amelyek arra kötelezik, hogy tiszteletben tartsa és végrehajtsa a hatáskörök elkülönítésének elvét, az intézményi fékek és egyensúlyok végrehajtását, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdítását,

| C. | mivel noha új alkotmány kidolgozása és elfogadása tagállami hatáskör, a jelenlegi és a csatlakozó tagállamok, valamint az EU feladata, hogy biztosítsák, hogy a tartalom és a folyamatok megfeleljenek az uniós értékeknek, az Alapjogi Chartának, az EJEE-nek, továbbá hogy az elfogadott Alaptörvény szövege és szellemisége ne mondjon ellent ezen értékeknek és eszközöknek; mivel mindezt egyértelműen bizonyítja az, hogy a jelenlegi tagállamok közül számosnak felül kellett vizsgálnia és módosítania kellett alkotmányát az uniós csatlakozás érdekében, vagy az egymást követő uniós szerződésekhez kellett igazítania elsősorban a Bizottság kérésére, |
| --- | --- |

C.

mivel noha új alkotmány kidolgozása és elfogadása tagállami hatáskör, a jelenlegi és a csatlakozó tagállamok, valamint az EU feladata, hogy biztosítsák, hogy a tartalom és a folyamatok megfeleljenek az uniós értékeknek, az Alapjogi Chartának, az EJEE-nek, továbbá hogy az elfogadott Alaptörvény szövege és szellemisége ne mondjon ellent ezen értékeknek és eszközöknek; mivel mindezt egyértelműen bizonyítja az, hogy a jelenlegi tagállamok közül számosnak felül kellett vizsgálnia és módosítania kellett alkotmányát az uniós csatlakozás érdekében, vagy az egymást követő uniós szerződésekhez kellett igazítania elsősorban a Bizottság kérésére,

| D. | mivel az alkotmányozási folyamat nem volt átlátható és az új Alaptörvény kidolgozása és elfogadása rendkívül gyorsan történt, ami nem biztosított elég időt a tervezett szövegről szóló alapos és lényegi nyilvános vita lebonyolításához; és mivel egy sikeres és legitim alkotmánynak a lehető legszélesebb konszenzuson kell alapulnia, |
| --- | --- |

D.

mivel az alkotmányozási folyamat nem volt átlátható és az új Alaptörvény kidolgozása és elfogadása rendkívül gyorsan történt, ami nem biztosított elég időt a tervezett szövegről szóló alapos és lényegi nyilvános vita lebonyolításához; és mivel egy sikeres és legitim alkotmánynak a lehető legszélesebb konszenzuson kell alapulnia,

| E. | mivel az Alaptörvényt nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek, a Velencei Bizottság és a tagállamok kormányainak képviselőit magukban foglaló szervezetek széles köre bírálta, és csak a kormányzó pártok parlamenti képviselői szavazták meg, és így nem jött létre politikai és társadalmi konszenzus, |
| --- | --- |

E.

mivel az Alaptörvényt nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek, a Velencei Bizottság és a tagállamok kormányainak képviselőit magukban foglaló szervezetek széles köre bírálta, és csak a kormányzó pártok parlamenti képviselői szavazták meg, és így nem jött létre politikai és társadalmi konszenzus,

| F. | mivel az Európai Parlament osztja a Velencei Bizottság által megfogalmazott aggodalmakat, különösen az elfogadás folyamatának átláthatósága, nyitottsága és az e folyamatban való részvétel, továbbá a folyamat időkerete tekintetében, valamint a fékek és ellensúlyok rendszerének gyengülését, különösen az Alkotmánybíróságra, a bíróságokra és a bírákra vonatkozó azon rendelkezéseket illetően, amelyek a magyar bírói testület függetlenségét veszélyeztethetik, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament osztja a Velencei Bizottság által megfogalmazott aggodalmakat, különösen az elfogadás folyamatának átláthatósága, nyitottsága és az e folyamatban való részvétel, továbbá a folyamat időkerete tekintetében, valamint a fékek és ellensúlyok rendszerének gyengülését, különösen az Alkotmánybíróságra, a bíróságokra és a bírákra vonatkozó azon rendelkezéseket illetően, amelyek a magyar bírói testület függetlenségét veszélyeztethetik,

| G. | mivel az új Alaptörvény nem fogalmaz meg egyértelműen számos olyan elvet, amelyet Magyarországnak nemzetközi jogi kötelezettségeiből adódóan tiszteletben kell tartania és támogatnia kell, így például a halálbüntetés, a tényleges életfogytig tartó börtönbüntetés, a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmával és az alapjogok különleges jogrendben történő felfüggesztésével vagy korlátozásával kapcsolatos kötelezettségeket, |
| --- | --- |

G.

mivel az új Alaptörvény nem fogalmaz meg egyértelműen számos olyan elvet, amelyet Magyarországnak nemzetközi jogi kötelezettségeiből adódóan tiszteletben kell tartania és támogatnia kell, így például a halálbüntetés, a tényleges életfogytig tartó börtönbüntetés, a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmával és az alapjogok különleges jogrendben történő felfüggesztésével vagy korlátozásával kapcsolatos kötelezettségeket,

| H. | mivel az új Alaptörvény a benne rögzített értékek és a homályos megfogalmazások révén, amelyekkel olyan alapvető fogalmakat határoz meg, mint a „család” és az élethez a fogantatás pillanatától való jog, bizonyos társadalmi csoportok, nevezetesen az etnikai, vallási és szexuális kisebbségek, az egyszülős családok, a bejegyzett élettársi viszonyban élők és a nők ellen irányuló megkülönböztetés veszélyét hordozza, |
| --- | --- |

H.

mivel az új Alaptörvény a benne rögzített értékek és a homályos megfogalmazások révén, amelyekkel olyan alapvető fogalmakat határoz meg, mint a „család” és az élethez a fogantatás pillanatától való jog, bizonyos társadalmi csoportok, nevezetesen az etnikai, vallási és szexuális kisebbségek, az egyszülős családok, a bejegyzett élettársi viszonyban élők és a nők ellen irányuló megkülönböztetés veszélyét hordozza,

| I. | mivel a preambulum szövege nem egyértelmű, különösen azok a részek, amelyek a magyar államnak a külföldön élő magyar etnikumú személyek iránti kötelezettségeiről szólnak, jogalapot teremthet olyan fellépésekhez, amelyeket a szomszédos országok belső ügyeikbe való beavatkozásnak tekintenének, ami a feszültségek fokozódásához vezethet a régióban, |
| --- | --- |

I.

mivel a preambulum szövege nem egyértelmű, különösen azok a részek, amelyek a magyar államnak a külföldön élő magyar etnikumú személyek iránti kötelezettségeiről szólnak, jogalapot teremthet olyan fellépésekhez, amelyeket a szomszédos országok belső ügyeikbe való beavatkozásnak tekintenének, ami a feszültségek fokozódásához vezethet a régióban,

| J. | mivel az új Alaptörvény szerint a preambulum jogi érvénnyel rendelkezik, ami jogi és politikai következményekkel járhat, és jogi bizonytalansághoz vezethet, |
| --- | --- |

J.

mivel az új Alaptörvény szerint a preambulum jogi érvénnyel rendelkezik, ami jogi és politikai következményekkel járhat, és jogi bizonytalansághoz vezethet,

| K. | mivel – amint az a Velencei Bizottság által kiadott véleményben is szerepel – az Európai Unió Alapjogi Chartájának az új Alaptörvénybe történő beépítése a magyar és a nemzetközi bíróságok hatásköreinek átfedését növelheti, |
| --- | --- |

K.

mivel – amint az a Velencei Bizottság által kiadott véleményben is szerepel – az Európai Unió Alapjogi Chartájának az új Alaptörvénybe történő beépítése a magyar és a nemzetközi bíróságok hatásköreinek átfedését növelheti,

| L. | mivel az új Alaptörvény a sarkalatos törvények széles körű alkalmazásáról rendelkezik, amelyek elfogadásához szintén kétharmados többség szükséges, és amelyek Magyarország intézményi rendszerével, az alapvető jogok gyakorlásával és fontos társadalmi intézkedésekkel kapcsolatos számos kérdést szabályoznak; mivel mindez e törvények elfogadását gyakorlatilag az új magyar alkotmányozási folyamat részévé teszi, |
| --- | --- |

L.

mivel az új Alaptörvény a sarkalatos törvények széles körű alkalmazásáról rendelkezik, amelyek elfogadásához szintén kétharmados többség szükséges, és amelyek Magyarország intézményi rendszerével, az alapvető jogok gyakorlásával és fontos társadalmi intézkedésekkel kapcsolatos számos kérdést szabályoznak; mivel mindez e törvények elfogadását gyakorlatilag az új magyar alkotmányozási folyamat részévé teszi,

| M. | mivel az új Alaptörvény szerint számos kérdést, így például az általában a kormány hatáskörébe és a törvényhozó testület döntéshozatali jogkörébe tartozó, a családjogra, az adó- és nyugdíjrendszerre vonatkozó speciális aspektusokat szintén a sarkalatos törvények fogják meghatározni, ami csökkenti a jövőbeni választások jelentőségét, továbbá több lehetőséget biztosít egy kétharmados többséget élvező kormány számára politikai preferenciái bebetonozására; mivel az egyedi és részletes szabályok sarkalatos törvényekkel való meghatározása veszélybe sodorhatja a demokrácia elvét, |
| --- | --- |

M.

mivel az új Alaptörvény szerint számos kérdést, így például az általában a kormány hatáskörébe és a törvényhozó testület döntéshozatali jogkörébe tartozó, a családjogra, az adó- és nyugdíjrendszerre vonatkozó speciális aspektusokat szintén a sarkalatos törvények fogják meghatározni, ami csökkenti a jövőbeni választások jelentőségét, továbbá több lehetőséget biztosít egy kétharmados többséget élvező kormány számára politikai preferenciái bebetonozására; mivel az egyedi és részletes szabályok sarkalatos törvényekkel való meghatározása veszélybe sodorhatja a demokrácia elvét,

| N. | mivel ahogy a Velencei Bizottság rámutatott, a kulturális, vallási, társadalmi-gazdasági és pénzügyi politikákat nem indokolt sarkalatos törvényekkel kőbe vésni, |
| --- | --- |

N.

mivel ahogy a Velencei Bizottság rámutatott, a kulturális, vallási, társadalmi-gazdasági és pénzügyi politikákat nem indokolt sarkalatos törvényekkel kőbe vésni,

| O. | mivel a korlátozott demokratikus legitimációjú Költségvetési Tanács, amely nem országgyűlési szerv, megvétózhatja az általános költségvetés Országgyűlés általi elfogadását, és ebben az esetben az államfő feloszlathatja az Országgyűlést, ami rendkívüli mértékben szűkíti a demokratikusan megválasztott törvényhozó testület mozgásterét, |
| --- | --- |

O.

mivel a korlátozott demokratikus legitimációjú Költségvetési Tanács, amely nem országgyűlési szerv, megvétózhatja az általános költségvetés Országgyűlés általi elfogadását, és ebben az esetben az államfő feloszlathatja az Országgyűlést, ami rendkívüli mértékben szűkíti a demokratikusan megválasztott törvényhozó testület mozgásterét,

| P. | mivel a négy országgyűlési biztos hatékony rendszere helyett mindössze egy általános ombudsman fog működni két helyettessel, ami nem biztosítja a jogvédelem ugyanolyan szintjét, és az általános ombudsman hatásköre nem terjed ki az adatvédelemért és információszabadságért felelős korábbi parlamenti biztos hatásköreire; mivel ez utóbbi hatásköreit egy hatóság kapja meg, amelynek működéséről még nincsenek pontos információk, |
| --- | --- |

P.

mivel a négy országgyűlési biztos hatékony rendszere helyett mindössze egy általános ombudsman fog működni két helyettessel, ami nem biztosítja a jogvédelem ugyanolyan szintjét, és az általános ombudsman hatásköre nem terjed ki az adatvédelemért és információszabadságért felelős korábbi parlamenti biztos hatásköreire; mivel ez utóbbi hatásköreit egy hatóság kapja meg, amelynek működéséről még nincsenek pontos információk,

| Q. | mivel a magyar kormány és a kormányzó pártok az új Alaptörvény elfogadásával egy időben olyan kulcsfontosságú pozíciókban hajtottak végre személyi cseréket, mint a legfőbb ügyész, az Állami Számvevőszék elnöke és a Költségvetési Tanács elnöke; mivel a Magyar Országgyűlés az új Alaptörvényben foglaltaknak megfelelően új magyar alkotmánybírákat választott; mivel a jelölési eljárást és a választást nem alapozta meg politikai konszenzus; |
| --- | --- |

Q.

mivel a magyar kormány és a kormányzó pártok az új Alaptörvény elfogadásával egy időben olyan kulcsfontosságú pozíciókban hajtottak végre személyi cseréket, mint a legfőbb ügyész, az Állami Számvevőszék elnöke és a Költségvetési Tanács elnöke; mivel a Magyar Országgyűlés az új Alaptörvényben foglaltaknak megfelelően új magyar alkotmánybírákat választott; mivel a jelölési eljárást és a választást nem alapozta meg politikai konszenzus;

| R. | mivel az új Alaptörvény rendkívül általános szabályokat rögzít az igazságügyi rendszerre vonatkozóan, és nem egyértelmű, hogy az új elnevezést kapott Legfelsőbb Bíróság jelenlegi elnöke hivatalban marad-e, |
| --- | --- |

R.

mivel az új Alaptörvény rendkívül általános szabályokat rögzít az igazságügyi rendszerre vonatkozóan, és nem egyértelmű, hogy az új elnevezést kapott Legfelsőbb Bíróság jelenlegi elnöke hivatalban marad-e,

| S. | mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése az új magyar Alaptörvényről szóló jelentés elkészítéséről határozott, amely a Velencei Bizottság véleményét veszi alapul, |
| --- | --- |

S.

mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése az új magyar Alaptörvényről szóló jelentés elkészítéséről határozott, amely a Velencei Bizottság véleményét veszi alapul,

| T. | mivel az új Alaptörvény kidolgozása és elfogadása nem szerepelt a kormányzó pártok választási programjában, |
| --- | --- |

T.

mivel az új Alaptörvény kidolgozása és elfogadása nem szerepelt a kormányzó pártok választási programjában,

| U. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár kijelentette, hogy „nagyra értékelné, ha a magyar kormány az országon belülről és az Európa Tanácstól vagy az ENSZ-től kérne tanácsot” és útmutatást, és úgy véli, hogy Magyarországnak európai uniós tagállamként az európai intézményekhez kellene fordulnia tanácsért és az Alaptörvény felülvizsgálata ügyében, |
| --- | --- |

U.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár kijelentette, hogy „nagyra értékelné, ha a magyar kormány az országon belülről és az Európa Tanácstól vagy az ENSZ-től kérne tanácsot” és útmutatást, és úgy véli, hogy Magyarországnak európai uniós tagállamként az európai intézményekhez kellene fordulnia tanácsért és az Alaptörvény felülvizsgálata ügyében,

| 1. | felszólítja a magyar hatóságokat, hogy fontolják meg a Velencei Bizottság véleményében felvetett problémákat és aggályokat és hajtsák végre az ajánlásokat vagy az új Alaptörvény módosítása révén, vagy a jövőbeni sarkalatos törvények és rendes jogszabályok meghozatala során, nevezetesen;






  a) | az új Alaptörvényben rögzített sarkalatos törvények közelgő kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatban tevékenyen törekedjenek a széles körű konszenzusra, biztosítsanak nagyobb átláthatóságot, segítsék elő a valódi politikai és társadalmi részvételt és a széles körű nyilvános vitát; |
| --- | --- | --- |

1.

felszólítja a magyar hatóságokat, hogy fontolják meg a Velencei Bizottság véleményében felvetett problémákat és aggályokat és hajtsák végre az ajánlásokat vagy az új Alaptörvény módosítása révén, vagy a jövőbeni sarkalatos törvények és rendes jogszabályok meghozatala során, nevezetesen;

a)

az új Alaptörvényben rögzített sarkalatos törvények közelgő kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatban tevékenyen törekedjenek a széles körű konszenzusra, biztosítsanak nagyobb átláthatóságot, segítsék elő a valódi politikai és társadalmi részvételt és a széles körű nyilvános vitát;

| b) | az adó- és nyugdíjrendszert, a családpolitikát, valamint a kulturális, a vallás- és a társadalmi-gazdasági politikát szabályozó sarkalatos törvények tekintetében csak az alapvető és egyértelműen meghatározott alkalmazási kört fogadják el, lehetővé téve, hogy a jövőbeni kormányok és demokratikusan megválasztott törvényhozói testületek e politikákra vonatkozóan önálló döntéseket hozhassanak; vizsgálják felül a Költségvetési Tanács megbízatását; |
| --- | --- |

b)

az adó- és nyugdíjrendszert, a családpolitikát, valamint a kulturális, a vallás- és a társadalmi-gazdasági politikát szabályozó sarkalatos törvények tekintetében csak az alapvető és egyértelműen meghatározott alkalmazási kört fogadják el, lehetővé téve, hogy a jövőbeni kormányok és demokratikusan megválasztott törvényhozói testületek e politikákra vonatkozóan önálló döntéseket hozhassanak; vizsgálják felül a Költségvetési Tanács megbízatását;

| c) | biztosítsanak minden polgár számára – függetlenül vallási, szexuális, etnikai vagy társadalmi hovatartozásától – egyenlő jogvédelmet az Alapjogi Charta 21. cikkében, az Alaptörvényben és annak preambulumában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

biztosítsanak minden polgár számára – függetlenül vallási, szexuális, etnikai vagy társadalmi hovatartozásától – egyenlő jogvédelmet az Alapjogi Charta 21. cikkében, az Alaptörvényben és annak preambulumában foglaltaknak megfelelően;

| d) | egyértelműen biztosítsák az Alaptörvényben és annak preambulumában is, hogy Magyarország a külföldön élő magyar etnikumú személyek támogatására törekedve tartsa tiszteletben más országok területi integritását; |
| --- | --- |

d)

egyértelműen biztosítsák az Alaptörvényben és annak preambulumában is, hogy Magyarország a külföldön élő magyar etnikumú személyek támogatására törekedve tartsa tiszteletben más országok területi integritását;

| e) | erősítsék meg a bírói testület függetlenségét oly módon, hogy visszaállítják az Alkotmánybíróság hatűáskörét a költségvetéssel kapcsolatos jogszabályok kivétel nélküli felülvizsgálatára az EJEE-n alapuló jognak megfelelően, felülvizsgálják a bírák kötelező nyugdíjkorhatárának csökkentésére vonatkozó rendelkezést, továbbá egyértelműen biztosítják az igazságügyi rendszer független irányítását; |
| --- | --- |

e)

erősítsék meg a bírói testület függetlenségét oly módon, hogy visszaállítják az Alkotmánybíróság hatűáskörét a költségvetéssel kapcsolatos jogszabályok kivétel nélküli felülvizsgálatára az EJEE-n alapuló jognak megfelelően, felülvizsgálják a bírák kötelező nyugdíjkorhatárának csökkentésére vonatkozó rendelkezést, továbbá egyértelműen biztosítják az igazságügyi rendszer független irányítását;

| f) | Magyarország nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően egyértelműen védjék az új Alaptörvényben az összes alapvető polgári és szociális jogot, mondják ki a halálbüntetés, a tényleges életfogytig tartó börtönbüntetés, valamint a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmát, megfelelően szavatolják az alapjogok védelmét, és tegyék egyértelművé, hogy az alapjogokat mindenki születésénél fogva, feltétel nélkül megszerzi; |
| --- | --- |

f)

Magyarország nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően egyértelműen védjék az új Alaptörvényben az összes alapvető polgári és szociális jogot, mondják ki a halálbüntetés, a tényleges életfogytig tartó börtönbüntetés, valamint a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmát, megfelelően szavatolják az alapjogok védelmét, és tegyék egyértelművé, hogy az alapjogokat mindenki születésénél fogva, feltétel nélkül megszerzi;

| g) | garantálják, hogy az országgyűlési biztosok rendszerének átszervezése ne szolgálja a nemzeti kisebbségek védelme, a személyes adatok védelme és a közérdekű információk átláthatósága, valamint az e területekért felelős megfelelő testületek függetlensége tekintetében meglévő jogok védelmét és előmozdítását szolgáló biztosítékok felszámolását; |
| --- | --- |

g)

garantálják, hogy az országgyűlési biztosok rendszerének átszervezése ne szolgálja a nemzeti kisebbségek védelme, a személyes adatok védelme és a közérdekű információk átláthatósága, valamint az e területekért felelős megfelelő testületek függetlensége tekintetében meglévő jogok védelmét és előmozdítását szolgáló biztosítékok felszámolását;

| h) | gondoskodjanak arról, hogy az Alapjogi Charta beépítése az új Alaptörvénybe ne okozzon értelmezési problémákat és hatáskörátfedéseket a hazai bíróságok, az új magyar Alkotmánybíróság és az Európai Bíróság között; |
| --- | --- |

h)

gondoskodjanak arról, hogy az Alapjogi Charta beépítése az új Alaptörvénybe ne okozzon értelmezési problémákat és hatáskörátfedéseket a hazai bíróságok, az új magyar Alkotmánybíróság és az Európai Bíróság között;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja felül és elemezze az új Alaptörvényt és a jövőben elfogadandó sarkalatos törvényeket annak ellenőrzése érdekében, hogy összhangban állnak-e a közösségi vívmányokkal, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint a Szerződések szövegével és szellemével; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja felül és elemezze az új Alaptörvényt és a jövőben elfogadandó sarkalatos törvényeket annak ellenőrzése érdekében, hogy összhangban állnak-e a közösségi vívmányokkal, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájával, valamint a Szerződések szövegével és szellemével;

| 3. | utasítja illetékes bizottságait, hogy a Velencei Bizottsággal és az Európa Tanáccsal együttműködve kövessék nyomon az ügyet és vizsgálják meg, hogy az ajánlásokat végrehajtották-e, és milyen módon hajtották végre; |
| --- | --- |

3.

utasítja illetékes bizottságait, hogy a Velencei Bizottsággal és az Európa Tanáccsal együttműködve kövessék nyomon az ügyet és vizsgálják meg, hogy az ajánlásokat végrehajtották-e, és milyen módon hajtották végre;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapvető Jogok Ügynökségének, az EBESZ-nek és az ENSZ-főtitkárnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapvető Jogok Ügynökségének, az EBESZ-nek és az ENSZ-főtitkárnak.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/21

---

2011. július 5., keddA kohéziós politikáról és a 2013 utáni időszak kohéziós politikai stratégiájáról szóló 5. jelentés

P7_TA(2011)0316

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról (2011/2035(INI))

2013/C 33 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642) (a továbbiakban: a következtetések), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642) (a továbbiakban: a következtetések),

| — | tekintettel a Bizottság „Befektetés Európa jövőjébe” című, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 2010. november 9-i ötödik jelentésére (a továbbiakban: az ötödik kohéziós jelentés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Befektetés Európa jövőjébe” című, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 2010. november 9-i ötödik jelentésére (a továbbiakban: az ötödik kohéziós jelentés),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak III. része XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak III. része XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel 2007. április 24-i állásfoglalására a jövőbeni bővítések következményeiről a kohéziós politika hatékonyságára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2007. április 24-i állásfoglalására a jövőbeni bővítések következményeiről a kohéziós politika hatékonyságára (8),

| — | tekintettel a területi kohéziót és a kohéziós politika jövőbeli reformját érintő vita állásáról szóló zöld könyvről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohéziót és a kohéziós politika jövőbeli reformját érintő vita állásáról szóló zöld könyvről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alap jövőjéről szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alap jövőjéről szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap hatékonyságának növelését szolgáló jelenlegi és jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap hatékonyságának növelését szolgáló jelenlegi és jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a „Szorosabb partnerség a legkülső régiókkal” című, 2004. május 26-i bizottsági közleményre (COM(2004)0343) és „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i bizottsági közleményre (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szorosabb partnerség a legkülső régiókkal” című, 2004. május 26-i bizottsági közleményre (COM(2004)0343) és „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i bizottsági közleményre (COM(2008)0642),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentével kapcsolatos, 2011. február 21-i következtetéseire (06762/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentével kapcsolatos, 2011. február 21-i következtetéseire (06762/2011),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az ötödik kohéziós jelentésről szóló, 2011. április 1-i véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az ötödik kohéziós jelentésről szóló, 2011. április 1-i véleményére (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0222/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0222/2011),

| A. | mivel az EU kohéziós politikája jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a korábbi és a jelenlegi támogatási időszakban az EU minden régiójában nőtt a termelékenység; mivel igen szembetűnő, hogy az utólagos értékelések is a gazdasági, társadalmi és regionális különbségek egyértelmű csökkenését mutatják; mivel ezek a fejlemények ugyanúgy pozitív hatást gyakorolnak a szociális biztonságra és a környezetvédelembe történő beruházásokra is, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU kohéziós politikája jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a korábbi és a jelenlegi támogatási időszakban az EU minden régiójában nőtt a termelékenység; mivel igen szembetűnő, hogy az utólagos értékelések is a gazdasági, társadalmi és regionális különbségek egyértelmű csökkenését mutatják; mivel ezek a fejlemények ugyanúgy pozitív hatást gyakorolnak a szociális biztonságra és a környezetvédelembe történő beruházásokra is,

| B. | mivel a kohéziós politikát az egységes piac párjaként hozták létre a globalizációval, a demográfiai változással és az erőforrások megőrzésével kapcsolatos kihívásokkal szembeni szolidaritáson alapuló innovatív és védelmet nyújtó Európa kialakításának elősegítésére, és mivel minden régiónak ki kell aknáznia a benne rejlő lehetőségeket a növekedés, illetve a regionális és társadalmi kohézió előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politikát az egységes piac párjaként hozták létre a globalizációval, a demográfiai változással és az erőforrások megőrzésével kapcsolatos kihívásokkal szembeni szolidaritáson alapuló innovatív és védelmet nyújtó Európa kialakításának elősegítésére, és mivel minden régiónak ki kell aknáznia a benne rejlő lehetőségeket a növekedés, illetve a regionális és társadalmi kohézió előmozdítása érdekében,

| C. | mivel a kohéziós politika ténylegesen érinti a polgárokat, hiszen közelebb viszi Európát az emberek mindennapi életéhez, illetve kézzelfoghatóvá és láthatóvá teszi azt az egész Unióban, |
| --- | --- |

C.

mivel a kohéziós politika ténylegesen érinti a polgárokat, hiszen közelebb viszi Európát az emberek mindennapi életéhez, illetve kézzelfoghatóvá és láthatóvá teszi azt az egész Unióban,

| D. | mivel a kohéziós és strukturális politika rugalmasnak bizonyult válsághelyzetekben és alapvetően hozzá tudott járulni a különböző nemzeti ösztönző és képzési programokhoz, és mivel ezt a rugalmasságot fontos megőrizni, |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós és strukturális politika rugalmasnak bizonyult válsághelyzetekben és alapvetően hozzá tudott járulni a különböző nemzeti ösztönző és képzési programokhoz, és mivel ezt a rugalmasságot fontos megőrizni,

| E. | mivel az európai strukturális politika nagymértékben hozzájárul a gazdasági és pénzügyi válság leküzdéséhez, hiszen általában az innovációra és a különbségek megszüntetésére irányul, jelentős lendületet adva az európai régióknak az infrastruktúra fejlesztéséhez, a regionális innovációs lehetőségek fokozásához, valamint a környezeti szempontból fenntartható fejlődés előmozdításához, |
| --- | --- |

E.

mivel az európai strukturális politika nagymértékben hozzájárul a gazdasági és pénzügyi válság leküzdéséhez, hiszen általában az innovációra és a különbségek megszüntetésére irányul, jelentős lendületet adva az európai régióknak az infrastruktúra fejlesztéséhez, a regionális innovációs lehetőségek fokozásához, valamint a környezeti szempontból fenntartható fejlődés előmozdításához,

| F. | mivel a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégia céljaira történő összpontosítása hatékonynak bizonyult, amit igen magas lekötési arányok támasztanak alá a „konvergencia” és a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzéseknél, és mivel az „európai területi együttműködés” célkitűzés projektjeinek 20 %-a összhangban van a lisszaboni célkitűzésekkel, |
| --- | --- |

F.

mivel a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégia céljaira történő összpontosítása hatékonynak bizonyult, amit igen magas lekötési arányok támasztanak alá a „konvergencia” és a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzéseknél, és mivel az „európai területi együttműködés” célkitűzés projektjeinek 20 %-a összhangban van a lisszaboni célkitűzésekkel,

| G. | mivel a területi együttműködés célja, hogy együttműködésre ösztönözze a területeket és a régiókat az előttük álló közös kihívások leküzdése érdekében, csökkentse az ilyen együttműködést gátló fizikai, közigazgatási és szabályozási akadályokat és mérsékelje a határok megléte miatt fellépő hatást, |
| --- | --- |

G.

mivel a területi együttműködés célja, hogy együttműködésre ösztönözze a területeket és a régiókat az előttük álló közös kihívások leküzdése érdekében, csökkentse az ilyen együttműködést gátló fizikai, közigazgatási és szabályozási akadályokat és mérsékelje a határok megléte miatt fellépő hatást,

| H. | mivel a lisszaboni stratégia részleges kudarca nem a kohéziós politika elégtelen végrehajtására vezethető vissza, hanem azért sokkal inkább a többszintű irányítás és az e stratégia iránti regionális és helyi szintű felelősségvállalás hiánya, a pénzügyi válság hatásai, a belső piac megvalósításának hiányosságai, a laza költségvetési fegyelem, valamint az egyes tagállamok nem kielégítő makrogazdasági keretfeltételei okolhatók, |
| --- | --- |

H.

mivel a lisszaboni stratégia részleges kudarca nem a kohéziós politika elégtelen végrehajtására vezethető vissza, hanem azért sokkal inkább a többszintű irányítás és az e stratégia iránti regionális és helyi szintű felelősségvállalás hiánya, a pénzügyi válság hatásai, a belső piac megvalósításának hiányosságai, a laza költségvetési fegyelem, valamint az egyes tagállamok nem kielégítő makrogazdasági keretfeltételei okolhatók,

| I. | mivel a hibaarány és a támogatásokkal való visszaélés az utóbbi finanszírozási időszakokban jelentős mértékben csökkent; mivel sajnálatos módon azonban a strukturális politika területét továbbra is a szabálytalanságok magas szintje jellemzi, és egyes tagállamok továbbra sem rendelkeznek hatékony mechanizmusokkal a támogatásokkal való visszaélésekkel szemben és a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésére; mivel lehetséges, hogy a szabálytalanságokat – akár mulasztás miatt, akár szándékosan – nem jelentik, és mivel megjegyzendő, hogy a kohéziós politika hibáinak jelentős része a kohéziós politikán kívül eső jogalkotási követelményeknek tulajdonítható, mint például a közbeszerzés, a környezetvédelmi követelmények és az állami támogatások, |
| --- | --- |

I.

mivel a hibaarány és a támogatásokkal való visszaélés az utóbbi finanszírozási időszakokban jelentős mértékben csökkent; mivel sajnálatos módon azonban a strukturális politika területét továbbra is a szabálytalanságok magas szintje jellemzi, és egyes tagállamok továbbra sem rendelkeznek hatékony mechanizmusokkal a támogatásokkal való visszaélésekkel szemben és a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésére; mivel lehetséges, hogy a szabálytalanságokat – akár mulasztás miatt, akár szándékosan – nem jelentik, és mivel megjegyzendő, hogy a kohéziós politika hibáinak jelentős része a kohéziós politikán kívül eső jogalkotási követelményeknek tulajdonítható, mint például a közbeszerzés, a környezetvédelmi követelmények és az állami támogatások,

| J. | mivel a kohéziós és strukturális politika meglévő célrendszere (konvergencia, versenyképesség és foglalkoztatás, valamint európai területi együttműködés) a többszintű irányítást alkalmazó megközelítés, a horizontális célkitűzések, valamint a pénzeszközökkel való megbízható ellátottság és az elfogadott tervezési időszak (7 év) következtében elért tervezési biztonság révén alapvetően bevált, de mivel az uniós döntéshozatali folyamatban az elhúzódó pénzügyi és jogalkotási tárgyalások és a kohéziós politikára vonatkozó szabályok változásai miatt jelentős késések történtek a programok megtervezésében, |
| --- | --- |

J.

mivel a kohéziós és strukturális politika meglévő célrendszere (konvergencia, versenyképesség és foglalkoztatás, valamint európai területi együttműködés) a többszintű irányítást alkalmazó megközelítés, a horizontális célkitűzések, valamint a pénzeszközökkel való megbízható ellátottság és az elfogadott tervezési időszak (7 év) következtében elért tervezési biztonság révén alapvetően bevált, de mivel az uniós döntéshozatali folyamatban az elhúzódó pénzügyi és jogalkotási tárgyalások és a kohéziós politikára vonatkozó szabályok változásai miatt jelentős késések történtek a programok megtervezésében,

| K. | mivel a konvergenciaprogramok által érintett régiók folytatódó támogatása és fejlődése pozitívan hat az áruk és szolgáltatások iránti piaci keresletre, és ezzel bizonyíthatóan jótékony hatások járnak együtt a gazdagabb EU-tagállamok vonatkozásában is, |
| --- | --- |

K.

mivel a konvergenciaprogramok által érintett régiók folytatódó támogatása és fejlődése pozitívan hat az áruk és szolgáltatások iránti piaci keresletre, és ezzel bizonyíthatóan jótékony hatások járnak együtt a gazdagabb EU-tagállamok vonatkozásában is,

| L. | mivel a regionális gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, az egyes régiók (különösen a legkülső régiók) elhelyezkedésből eredő hátrányok, bizonyos térségek (főként a legkülső régiók) földrajzilag hátrányos helyzete, valamint a sajátos strukturális problémák és az új kihívásokhoz való igazodás továbbra is átfogó és megfelelően finanszírozott uniós kohéziós politikát igényelnek minden európai régióban; mivel ezt a Lisszaboni Szerződés is előírja, |
| --- | --- |

L.

mivel a regionális gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, az egyes régiók (különösen a legkülső régiók) elhelyezkedésből eredő hátrányok, bizonyos térségek (főként a legkülső régiók) földrajzilag hátrányos helyzete, valamint a sajátos strukturális problémák és az új kihívásokhoz való igazodás továbbra is átfogó és megfelelően finanszírozott uniós kohéziós politikát igényelnek minden európai régióban; mivel ezt a Lisszaboni Szerződés is előírja,

| M. | mivel a kohéziós politika – tekintettel a jövő szempontjából betöltött stratégiai jelentőségére – nem válhat a jövőbeli költségvetési tárgyalások kiigazítási változójává, |
| --- | --- |

M.

mivel a kohéziós politika – tekintettel a jövő szempontjából betöltött stratégiai jelentőségére – nem válhat a jövőbeli költségvetési tárgyalások kiigazítási változójává,

A kohéziós politika hozzáadott értéke és beruházási súlypontjai

| 1. | sürgeti, hogy a kohéziós és strukturális politika programjaiban helyezzenek nagyobb hangsúlyt az európai hozzáadott értékre; ezt a hozzáadott értéket abban az esetben tekinti megfelelőnek, ha az uniós projektek a hátrányos helyzetben lévő, kevésbé fejlett régiók fenntartható gazdasági, infrastrukturális, társadalmi és/vagy ökológiai felértékelődésével járnak, és ahol ezt európai hozzájárulás nélkül nem lehetne megvalósítani; |
| --- | --- |

1.

sürgeti, hogy a kohéziós és strukturális politika programjaiban helyezzenek nagyobb hangsúlyt az európai hozzáadott értékre; ezt a hozzáadott értéket abban az esetben tekinti megfelelőnek, ha az uniós projektek a hátrányos helyzetben lévő, kevésbé fejlett régiók fenntartható gazdasági, infrastrukturális, társadalmi és/vagy ökológiai felértékelődésével járnak, és ahol ezt európai hozzájárulás nélkül nem lehetne megvalósítani;

| 2. | elismeri továbbá, hogy az európai támogatás hozzáadott értéket jelent, ha a nemzeti, regionális és helyi szinten támogatott projektek összeurópai célkitűzések megvalósításához járulnak hozzá az európai integráció, a gazdasági növekedés, a kutatás, a környezetvédelem, a kultúra, a forrásgazdálkodás, a demográfiai változás, a fenntartható energiaellátás, a társadalmi kohézió vagy a határokon átnyúló fejlődés területén, és ezt európai hozzájárulás nélkül nem lehetne megvalósítani; |
| --- | --- |

2.

elismeri továbbá, hogy az európai támogatás hozzáadott értéket jelent, ha a nemzeti, regionális és helyi szinten támogatott projektek összeurópai célkitűzések megvalósításához járulnak hozzá az európai integráció, a gazdasági növekedés, a kutatás, a környezetvédelem, a kultúra, a forrásgazdálkodás, a demográfiai változás, a fenntartható energiaellátás, a társadalmi kohézió vagy a határokon átnyúló fejlődés területén, és ezt európai hozzájárulás nélkül nem lehetne megvalósítani;

| 3. | az európai célok decentralizált megközelítésnek, a többszintű irányítás elvének és a megosztott igazgatásnak megfelelően történő megvalósítását a kohéziós politika egyik nagy előnyének és ezáltal önmagában is hozzáadott értéknek tekinti; úgy véli, hogy az egyértelműen meghatározott struktúrákkal és felelősségi körökkel rendelkező többszintű kormányzás a szubszidiaritás elvének egyik megnyilvánulása és a regionális hatóságok által a kohéziós politika végrehajtásában játszott szerep megfelelő elismerése; kéri, hogy e partnerségi elvet és a közreműködő szereplők felelősségvállalását még jobban erősítsék azáltal, hogy az egyes tagállamokban elfogadandó területi paktumban részletes, jogilag kötelező érvényű rendelkezéseket vezetnek be az eredményorientáltabb tervezés és végrehajtás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

az európai célok decentralizált megközelítésnek, a többszintű irányítás elvének és a megosztott igazgatásnak megfelelően történő megvalósítását a kohéziós politika egyik nagy előnyének és ezáltal önmagában is hozzáadott értéknek tekinti; úgy véli, hogy az egyértelműen meghatározott struktúrákkal és felelősségi körökkel rendelkező többszintű kormányzás a szubszidiaritás elvének egyik megnyilvánulása és a regionális hatóságok által a kohéziós politika végrehajtásában játszott szerep megfelelő elismerése; kéri, hogy e partnerségi elvet és a közreműködő szereplők felelősségvállalását még jobban erősítsék azáltal, hogy az egyes tagállamokban elfogadandó területi paktumban részletes, jogilag kötelező érvényű rendelkezéseket vezetnek be az eredményorientáltabb tervezés és végrehajtás előmozdítása érdekében;

| 4. | úgy véli, hogy a kohéziós politika és középtávú pénzügyi tervezési ciklusának átláthatósága, a kiadások elosztása, valamint a strukturális alapok potenciális kedvezményezettjei számára az információhoz való hozzáférés a kohéziós politika általános célkitűzései elérésének kulcsfontosságú előfeltételei, valamint hogy ennélfogva a következő finanszírozási időszakban az átláthatóságot ágazatokon átívelő elvként kell bevezetni a kohéziós programok megtervezésébe és a döntéshozatali folyamatokba; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a kedvezményezettek jegyzékének nyilvánosságra hozatalát, különösen online, mivel ez az átláthatóság javításának hatékony eszköze; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a kohéziós politika és középtávú pénzügyi tervezési ciklusának átláthatósága, a kiadások elosztása, valamint a strukturális alapok potenciális kedvezményezettjei számára az információhoz való hozzáférés a kohéziós politika általános célkitűzései elérésének kulcsfontosságú előfeltételei, valamint hogy ennélfogva a következő finanszírozási időszakban az átláthatóságot ágazatokon átívelő elvként kell bevezetni a kohéziós programok megtervezésébe és a döntéshozatali folyamatokba; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a kedvezményezettek jegyzékének nyilvánosságra hozatalát, különösen online, mivel ez az átláthatóság javításának hatékony eszköze;

| 5. | a szakértők, a lakosság és politikai döntéshozók számára szükséges eszköznek tartja az átláthatósági előírásokat (a végső kedvezményezett nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége) annak értékelése tekintetében, hogy a strukturális pénzeszközök felhasználása megfelelt-e a céloknak és jogszerű volt-e; szorgalmazza, hogy a dokumentumot az adott hivatalos nyelv mellett a három munkanyelv egyikén (angol, német és francia) is elkészítsék, valamint javasolja a kért adatok további egységesítését; |
| --- | --- |

5.

a szakértők, a lakosság és politikai döntéshozók számára szükséges eszköznek tartja az átláthatósági előírásokat (a végső kedvezményezett nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége) annak értékelése tekintetében, hogy a strukturális pénzeszközök felhasználása megfelelt-e a céloknak és jogszerű volt-e; szorgalmazza, hogy a dokumentumot az adott hivatalos nyelv mellett a három munkanyelv egyikén (angol, német és francia) is elkészítsék, valamint javasolja a kért adatok további egységesítését;

| 6. | hangsúlyozza, hogy – bár a regionális különbségek csökkenőben vannak – továbbra is nagy, sőt – többek között a gazdasági és pénzügyi válság következtében – egyes tagállamokon belül, illetve a tagállamok között növekvő egyenlőtlenségek tapasztalhatók, ezért a kohéziós politikának továbbra is a különbségek csökkentésére és a harmonikus és fenntartható fejlődés megteremtésére kell összpontosítania az Unió valamennyi régiójában függetlenül attól, hogy azok mely tagállamban találhatóak; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy – bár a regionális különbségek csökkenőben vannak – továbbra is nagy, sőt – többek között a gazdasági és pénzügyi válság következtében – egyes tagállamokon belül, illetve a tagállamok között növekvő egyenlőtlenségek tapasztalhatók, ezért a kohéziós politikának továbbra is a különbségek csökkentésére és a harmonikus és fenntartható fejlődés megteremtésére kell összpontosítania az Unió valamennyi régiójában függetlenül attól, hogy azok mely tagállamban találhatóak;

| 7. | elismeri a helyzetükből vagy természeti adottságaikból fakadóan különösen hátrányos helyzetben lévő régiók különleges igényeit; ismételten szorgalmazza a tagállamok és a Bizottság számára az Európai Unió működéséről szóló szerződésben hivatkozott, különösen hátrányos helyzetben lévő régiótípusok (legkülső régiók, legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, szigeti, hegyvidéki és határon átnyúló régiók) számára biztosított különleges támogatási preferenciák megtartását, amennyiben hatékonynak bizonyulnak és európai hozzáadott értéket teremtenek; |
| --- | --- |

7.

elismeri a helyzetükből vagy természeti adottságaikból fakadóan különösen hátrányos helyzetben lévő régiók különleges igényeit; ismételten szorgalmazza a tagállamok és a Bizottság számára az Európai Unió működéséről szóló szerződésben hivatkozott, különösen hátrányos helyzetben lévő régiótípusok (legkülső régiók, legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, szigeti, hegyvidéki és határon átnyúló régiók) számára biztosított különleges támogatási preferenciák megtartását, amennyiben hatékonynak bizonyulnak és európai hozzáadott értéket teremtenek;

| 8. | elismeri bizonyos régiók földrajzi helyzetükből, a demográfiai változásokból vagy sajátos korlátaikból – például természeti adottságok – fakadó különösen helyzetét és igényeit, ugyanakkor figyelembe veszi a bennük rejlő lehetőségeket is; ismételten szorgalmazza, hogy a preferenciák különleges formái, a rugalmasság és a külön költségvetési finanszírozás továbbra is érvényben maradjanak az ilyen típusú régiók tekintetében, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. és 174. cikkében hivatkozott, különösen hátrányos helyzetben lévő régiótípusok (legkülső régiók, beleértve a legkülső vidéki régiókat, legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, amelyeket többek között a nagy távolságok és sarkvidéki viszonyok jellemeznek, továbbá szigeti, hegyvidéki és határon átnyúló régiók) esetében az ezen régiókba történő beruházások kedvezőbb feltételek mellett történő megvalósíthatóságával akár közvetlen támogatás, akár adómentességek révén; sürgeti továbbá az ilyen típusú régiók számára biztosított bizonyos kedvezmények fenntartásával és létrehozásával kapcsolatos tanulmányok elkészítését annak biztosítása érdekében, hogy a kohéziós politika eszközeinek felhasználását hozzáigazítsák e régiók gazdaságaihoz, figyelembe véve kis- és középvállalkozásaik fontosságát, továbbá a versenyképesség és az esélyegyenlőség szükségességét gazdaságaiknak az Európai Unió belső piacára történő beilleszkedése érdekében; |
| --- | --- |

8.

elismeri bizonyos régiók földrajzi helyzetükből, a demográfiai változásokból vagy sajátos korlátaikból – például természeti adottságok – fakadó különösen helyzetét és igényeit, ugyanakkor figyelembe veszi a bennük rejlő lehetőségeket is; ismételten szorgalmazza, hogy a preferenciák különleges formái, a rugalmasság és a külön költségvetési finanszírozás továbbra is érvényben maradjanak az ilyen típusú régiók tekintetében, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. és 174. cikkében hivatkozott, különösen hátrányos helyzetben lévő régiótípusok (legkülső régiók, beleértve a legkülső vidéki régiókat, legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, amelyeket többek között a nagy távolságok és sarkvidéki viszonyok jellemeznek, továbbá szigeti, hegyvidéki és határon átnyúló régiók) esetében az ezen régiókba történő beruházások kedvezőbb feltételek mellett történő megvalósíthatóságával akár közvetlen támogatás, akár adómentességek révén; sürgeti továbbá az ilyen típusú régiók számára biztosított bizonyos kedvezmények fenntartásával és létrehozásával kapcsolatos tanulmányok elkészítését annak biztosítása érdekében, hogy a kohéziós politika eszközeinek felhasználását hozzáigazítsák e régiók gazdaságaihoz, figyelembe véve kis- és középvállalkozásaik fontosságát, továbbá a versenyképesség és az esélyegyenlőség szükségességét gazdaságaiknak az Európai Unió belső piacára történő beilleszkedése érdekében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Unió csak akkor lehet versenyképes a globális versenyben, ha kohéziós politikája maradéktalanul képes kiaknázni az összes régióban, városi területben és nagyvárosban rejlő fejlődési potenciált és megfelelően rugalmas regionális válaszokat képes adni az Európa 2020 stratégiában megállapított kihívásokra és szűk keresztmetszetekre; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok forrásainak tágabb területi megközelítés alapján történő célzott felhasználása során arra is törekedni kell, hogy a strukturális gyengeségeket az erősebb régiókban is ellensúlyozzák; hangsúlyozza azonban, hogy a kohéziós politika nem pusztán az Európa 2020 stratégia egyik végrehajtási eszköze, és hogy a kohéziós politika alapelveire helyezett folyamatos hangsúly még a stratégia befejeződése után is hozzáadott értéket fog teremteni az Európa 2020 stratégia eredményeinek fenntartása révén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Unió csak akkor lehet versenyképes a globális versenyben, ha kohéziós politikája maradéktalanul képes kiaknázni az összes régióban, városi területben és nagyvárosban rejlő fejlődési potenciált és megfelelően rugalmas regionális válaszokat képes adni az Európa 2020 stratégiában megállapított kihívásokra és szűk keresztmetszetekre; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok forrásainak tágabb területi megközelítés alapján történő célzott felhasználása során arra is törekedni kell, hogy a strukturális gyengeségeket az erősebb régiókban is ellensúlyozzák; hangsúlyozza azonban, hogy a kohéziós politika nem pusztán az Európa 2020 stratégia egyik végrehajtási eszköze, és hogy a kohéziós politika alapelveire helyezett folyamatos hangsúly még a stratégia befejeződése után is hozzáadott értéket fog teremteni az Európa 2020 stratégia eredményeinek fenntartása révén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának továbbra is törekednie kell a területi kohézióra, és kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és társadalmi kohézió céljait kiegészítette a „területi kohézió” céljával; megállapítja, hogy e célkitűzés továbbra is elválaszthatatlanul összekapcsolódik a gazdasági és társadalmi kohézió kihívásaival, és erősíti a kohéziós politika európai hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy a „területi kohézió” szubregionális szinten, különösen a városi térségekben (nehézségekkel küzdő városnegyedek, a városok ellenőrizetlen terjeszkedése) is – sőt, még a gazdagnak minősülő régiókban is – érvényesül; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának továbbra is törekednie kell a területi kohézióra, és kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és társadalmi kohézió céljait kiegészítette a „területi kohézió” céljával; megállapítja, hogy e célkitűzés továbbra is elválaszthatatlanul összekapcsolódik a gazdasági és társadalmi kohézió kihívásaival, és erősíti a kohéziós politika európai hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy a „területi kohézió” szubregionális szinten, különösen a városi térségekben (nehézségekkel küzdő városnegyedek, a városok ellenőrizetlen terjeszkedése) is – sőt, még a gazdagnak minősülő régiókban is – érvényesül;

| 11. | igen jó esélyt lát arra, hogy amennyiben a regionális hatóságokat bevonják irányításukba, a makroregionális stratégiák képesek kiaknázni a régiókon átnyúló lehetőségeket, javítani a különböző kormányzati szintek közötti együttműködést és közös megközelítést alkalmazni olyan közös kihívások legyőzésére, mint a környezetvédelem vagy az erőforrások és fejlesztési kapacitások felhasználása, ezáltal hatékonyabb, kiegyensúlyozottabb és fenntarthatóbb fejlődést téve lehetővé; rámutat arra, hogy a területi együttműködési programokat hatékonyabb módon össze kell kapcsolni a területi stratégiákkal (például a regionális fejlesztési tervekkel, a helyi fejlesztési stratégiákkal és a helyi fejlesztési tervekkel); úgy véli, hogy a meglévő támogatási lehetőségek jobb összehangolása lehetőséget teremt az uniós strukturális alapok célratörőbb felhasználására, anélkül, hogy ez a régiók közötti említett együttműködési területekre előirányzott források növelésével járna; álláspontja szerint továbbá nem szabadna újabb eszközöket, pénzügyi forrásokat vagy végrehajtási struktúrákat létrehozni e stratégiák számára, valamint a régiók számára a kisebb léptékű fejlesztési projektekhez nyújtott pénzügyi támogatások nem kerülhetnek veszélybe; úgy véli, hogy a makroregionális megközelítést fel lehetne használni a kohéziós politika és a szomszédsági politika közötti kapcsolatok erősítésére; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ebben az összefüggésben fordítsanak nagyobb figyelmet az ESZA területi dimenziójára, különös tekintettel a munkához való hozzáférésre; |
| --- | --- |

11.

igen jó esélyt lát arra, hogy amennyiben a regionális hatóságokat bevonják irányításukba, a makroregionális stratégiák képesek kiaknázni a régiókon átnyúló lehetőségeket, javítani a különböző kormányzati szintek közötti együttműködést és közös megközelítést alkalmazni olyan közös kihívások legyőzésére, mint a környezetvédelem vagy az erőforrások és fejlesztési kapacitások felhasználása, ezáltal hatékonyabb, kiegyensúlyozottabb és fenntarthatóbb fejlődést téve lehetővé; rámutat arra, hogy a területi együttműködési programokat hatékonyabb módon össze kell kapcsolni a területi stratégiákkal (például a regionális fejlesztési tervekkel, a helyi fejlesztési stratégiákkal és a helyi fejlesztési tervekkel); úgy véli, hogy a meglévő támogatási lehetőségek jobb összehangolása lehetőséget teremt az uniós strukturális alapok célratörőbb felhasználására, anélkül, hogy ez a régiók közötti említett együttműködési területekre előirányzott források növelésével járna; álláspontja szerint továbbá nem szabadna újabb eszközöket, pénzügyi forrásokat vagy végrehajtási struktúrákat létrehozni e stratégiák számára, valamint a régiók számára a kisebb léptékű fejlesztési projektekhez nyújtott pénzügyi támogatások nem kerülhetnek veszélybe; úgy véli, hogy a makroregionális megközelítést fel lehetne használni a kohéziós politika és a szomszédsági politika közötti kapcsolatok erősítésére; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ebben az összefüggésben fordítsanak nagyobb figyelmet az ESZA területi dimenziójára, különös tekintettel a munkához való hozzáférésre;

| 12. | kételkedik benne, hogy a saját működési programok a funkcionális földrajzi egységek, például hatóságok csoportjai, köztük helyi területek, tengeri vagy folyómedencék számára pótlólagos előnyökkel járnak különösen abban az esetben, ha hiányzik az ezek megvalósításáért kielégítő mértékben felelős politikai (és demokratikusan megválasztott) hatóság; e helyett a makroregionális, nagyvárosi regionális vagy természeti-földrajzi stratégiák intenzívebb összehangolását kéri államközi szinten, továbbá szorgalmazza, hogy a nemzeti működési programokban kellően vegyék figyelembe ezeket a funkcionális földrajzi egységeket annak érdekében, hogy megkönnyítsék a régióközi fejlesztési projektekhez nyújtott uniós finanszírozás felhasználását; úgy véli, hogy a saját működési programoknak teljesítési alternatívát kellene jelenteniük azokban a régiókban, ahol a régió alatti szintű teljesítés hozzáadott értéket teremt a nemzeti és regionális programok tekintetében, és ahol a politikai testületek partnerségeket hoztak létre a végrehajtás érdekében; a határokon átnyúló programok esetében kéri, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló rendelet (EGTC-rendelet) alapján vonják be a határokon átnyúló hálózatokat a működési programok kialakításába; |
| --- | --- |

12.

kételkedik benne, hogy a saját működési programok a funkcionális földrajzi egységek, például hatóságok csoportjai, köztük helyi területek, tengeri vagy folyómedencék számára pótlólagos előnyökkel járnak különösen abban az esetben, ha hiányzik az ezek megvalósításáért kielégítő mértékben felelős politikai (és demokratikusan megválasztott) hatóság; e helyett a makroregionális, nagyvárosi regionális vagy természeti-földrajzi stratégiák intenzívebb összehangolását kéri államközi szinten, továbbá szorgalmazza, hogy a nemzeti működési programokban kellően vegyék figyelembe ezeket a funkcionális földrajzi egységeket annak érdekében, hogy megkönnyítsék a régióközi fejlesztési projektekhez nyújtott uniós finanszírozás felhasználását; úgy véli, hogy a saját működési programoknak teljesítési alternatívát kellene jelenteniük azokban a régiókban, ahol a régió alatti szintű teljesítés hozzáadott értéket teremt a nemzeti és regionális programok tekintetében, és ahol a politikai testületek partnerségeket hoztak létre a végrehajtás érdekében; a határokon átnyúló programok esetében kéri, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló rendelet (EGTC-rendelet) alapján vonják be a határokon átnyúló hálózatokat a működési programok kialakításába;

| 13. | hangsúlyozza a városi területek és térségek – köztük a fővárosok és régióik – kulcsfontosságú szerepét az Európa 2020 stratégia gazdasági, környezeti és társadalmi célkitűzéseinek megvalósításában; támogatja az integrált városfejlesztési programok előző programozási időszakában megindult dinamikus folyamatokat, és hangsúlyozza a folyamatban lévő kísérletek fontosságát; sürgeti az integrált helyi alapú fejlesztési tervek alapján modellként szolgáló elképzelések és projektek támogatását és a városok és az ezekhez funkcionálisan kapcsolódó vidéki térségek közötti kölcsönösen előnyös kapcsolatok javítását; úgy véli, hogy az ezen térségek közötti fokozottabb kohézió különösen fontos a hátrányos helyzetű közösségek lakta területek problémáinak kezelése tekintetében; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a legnagyobb társadalmi-gazdasági különbségek gyakran a városokon belül tapasztalhatók, továbbá hogy gyakran gazdagabb régiókban is találhatók hátrányos helyzetű területekkel és szegénynegyedekkel rendelkező városok; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a városi területek és térségek – köztük a fővárosok és régióik – kulcsfontosságú szerepét az Európa 2020 stratégia gazdasági, környezeti és társadalmi célkitűzéseinek megvalósításában; támogatja az integrált városfejlesztési programok előző programozási időszakában megindult dinamikus folyamatokat, és hangsúlyozza a folyamatban lévő kísérletek fontosságát; sürgeti az integrált helyi alapú fejlesztési tervek alapján modellként szolgáló elképzelések és projektek támogatását és a városok és az ezekhez funkcionálisan kapcsolódó vidéki térségek közötti kölcsönösen előnyös kapcsolatok javítását; úgy véli, hogy az ezen térségek közötti fokozottabb kohézió különösen fontos a hátrányos helyzetű közösségek lakta területek problémáinak kezelése tekintetében; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a legnagyobb társadalmi-gazdasági különbségek gyakran a városokon belül tapasztalhatók, továbbá hogy gyakran gazdagabb régiókban is találhatók hátrányos helyzetű területekkel és szegénynegyedekkel rendelkező városok;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a városok kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be az adott régió növekedési központjaiként vagy növekedési motorjaiként; ugyanakkor rámutat annak szükségességére, hogy ennek megvalósulása érdekében a vidéki települések is részt vegyenek az adott funkcionális földrajzi egységgel kapcsolatos integrált megoldásokban a partnerségek és a hálózatok ösztönzése révén; hangsúlyozza, hogy a nagy városközpontok sajátos kihívásokkal néznek szembe társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi feladataik összetettsége miatt; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy a vidéki és városkörnyéki térségekben rejlő helyi lehetőségek nem csak az agglomerációkban és a nagyvárosok környékén jelentenek fejlődési lehetőséget; megjegyzi továbbá, hogy a vidéki területekben rejlő lehetőségek, köztük a környezeti és kulturális értékek megfelelő kiaknázása és támogatása révén lehetőség nyílik a különösen hátrányos helyzetben lévő régiók gazdasági fejlődésére; a strukturális és kohéziós politika összefüggésében a vidéki régiók és a városi területek közötti partnerségeket sokkal inkább olyan szempontnak tekinti, amely a vidéki térségeknek a társadalmi és gazdasági tényezők tekintetében ugyanolyan fejlődési feltételeket és életszínvonalat biztosít; tekintve, hogy a városok intenzíven befolyásolják a régiókban zajló gazdasági fejlődést és a környező vidéki térségek gazdaságának ösztönzését, felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a városi és külvárosi projektek végrehajtásához szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a városok kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be az adott régió növekedési központjaiként vagy növekedési motorjaiként; ugyanakkor rámutat annak szükségességére, hogy ennek megvalósulása érdekében a vidéki települések is részt vegyenek az adott funkcionális földrajzi egységgel kapcsolatos integrált megoldásokban a partnerségek és a hálózatok ösztönzése révén; hangsúlyozza, hogy a nagy városközpontok sajátos kihívásokkal néznek szembe társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi feladataik összetettsége miatt; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy a vidéki és városkörnyéki térségekben rejlő helyi lehetőségek nem csak az agglomerációkban és a nagyvárosok környékén jelentenek fejlődési lehetőséget; megjegyzi továbbá, hogy a vidéki területekben rejlő lehetőségek, köztük a környezeti és kulturális értékek megfelelő kiaknázása és támogatása révén lehetőség nyílik a különösen hátrányos helyzetben lévő régiók gazdasági fejlődésére; a strukturális és kohéziós politika összefüggésében a vidéki régiók és a városi területek közötti partnerségeket sokkal inkább olyan szempontnak tekinti, amely a vidéki térségeknek a társadalmi és gazdasági tényezők tekintetében ugyanolyan fejlődési feltételeket és életszínvonalat biztosít; tekintve, hogy a városok intenzíven befolyásolják a régiókban zajló gazdasági fejlődést és a környező vidéki térségek gazdaságának ösztönzését, felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a városi és külvárosi projektek végrehajtásához szükséges forrásokat;

| 15. | elutasítja kötelező kvóták alkalmazását, különösen az ESZA/ERFA programok keretében történő nemzeti előirányzatok, helyi és városfejlesztés, vidéki térségek, valamint egyéb területi agglomerációk vagy funkcionális térségek esetében, mivel ez a beavatkozások nagyobb kritikus tömegét biztosíthatná; úgy véli, hogy a támogatásra jogosult városoknak és egyéb térségeknek már a működési programok szintjén való meghatározására vonatkozó előírás olyan lehetőség, amelyet prioritásként kell kezelni, amennyiben ez a módszer hozzáadott értéket és a támogatás intenzitásának összpontosítását biztosítja, továbbá hogy erről a többszintű kormányzás elvei alapján kell tárgyalni; álláspontja szerint a tagállamoknak és a régióknak a verseny- és teljesítményalapú kiválasztási eljárások megszervezése terén e tekintetben is nagyobb felelősséget kellene kapniuk; |
| --- | --- |

15.

elutasítja kötelező kvóták alkalmazását, különösen az ESZA/ERFA programok keretében történő nemzeti előirányzatok, helyi és városfejlesztés, vidéki térségek, valamint egyéb területi agglomerációk vagy funkcionális térségek esetében, mivel ez a beavatkozások nagyobb kritikus tömegét biztosíthatná; úgy véli, hogy a támogatásra jogosult városoknak és egyéb térségeknek már a működési programok szintjén való meghatározására vonatkozó előírás olyan lehetőség, amelyet prioritásként kell kezelni, amennyiben ez a módszer hozzáadott értéket és a támogatás intenzitásának összpontosítását biztosítja, továbbá hogy erről a többszintű kormányzás elvei alapján kell tárgyalni; álláspontja szerint a tagállamoknak és a régióknak a verseny- és teljesítményalapú kiválasztási eljárások megszervezése terén e tekintetben is nagyobb felelősséget kellene kapniuk;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a strukturális és kohéziós politika terén nem kerülhet sor egyes régiófajták egyoldalú előnyben részesítésére; sürgeti a vidéki régiók és a városi területek közötti partnerségek erőteljesebb figyelembevételét tágabb társadalmi, gazdasági és környezeti összefüggésben; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a strukturális és kohéziós politika terén nem kerülhet sor egyes régiófajták egyoldalú előnyben részesítésére; sürgeti a vidéki régiók és a városi területek közötti partnerségek erőteljesebb figyelembevételét tágabb társadalmi, gazdasági és környezeti összefüggésben;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a strukturális és kohéziós alapokból származó finanszírozásnak figyelembe kell vennie az Európa 2020 stratégia oktatás- és szociálpolitikai kihívásait, ugyanakkor összhangban kell maradnia a gazdasági, szociális és területi kohézió Szerződésben foglalt és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó átfogó uniós célkitűzésével; úgy véli azonban, hogy a megfelelő politikaterületek átfogó európai hatáskörbe vonása már csak anyagi okokból is kudarcra van ítélve; ezért sürgeti a mintaszerűnek tekinthető további, helyhez kötött helyi fejlesztési megközelítések bevezetését a meglévő nemzeti és regionális szintek illetékességének megtartásával; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a strukturális és kohéziós alapokból származó finanszírozásnak figyelembe kell vennie az Európa 2020 stratégia oktatás- és szociálpolitikai kihívásait, ugyanakkor összhangban kell maradnia a gazdasági, szociális és területi kohézió Szerződésben foglalt és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó átfogó uniós célkitűzésével; úgy véli azonban, hogy a megfelelő politikaterületek átfogó európai hatáskörbe vonása már csak anyagi okokból is kudarcra van ítélve; ezért sürgeti a mintaszerűnek tekinthető további, helyhez kötött helyi fejlesztési megközelítések bevezetését a meglévő nemzeti és regionális szintek illetékességének megtartásával;

| 18. | hangsúlyozza továbbá, hogy a kohéziós politika nem válhat olyan ágazati kérdéseket kiszolgáló csatornává vagy eszközzé, mint például a kutatási és fejlesztési, az ipari innovációs vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló politikák, mivel ebben az esetben csorbát szenvedne az elsődleges célkitűzése és bekorlátozódna a régiók fejlesztési lehetőségeinek elősegítését célzó felhasználása, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy a legelmaradottabb régiók utolérjék a legfejlettebb régiókat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza továbbá, hogy a kohéziós politika nem válhat olyan ágazati kérdéseket kiszolgáló csatornává vagy eszközzé, mint például a kutatási és fejlesztési, az ipari innovációs vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló politikák, mivel ebben az esetben csorbát szenvedne az elsődleges célkitűzése és bekorlátozódna a régiók fejlesztési lehetőségeinek elősegítését célzó felhasználása, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy a legelmaradottabb régiók utolérjék a legfejlettebb régiókat;

| 19. | különösen a megújuló energiahordozókra történő szükséges energiaügyi váltásra és az éghajlattal kapcsolatos vitákra tekintettel a kohéziós politika erőteljesebb hozzájárulását sürgeti a környezetvédelmi technológia és a megújuló energiaforrások használatának gyors kiépítéséhez; úgy véli, hogy ezt kiemelt célkitűzésnek kellene tekintetni, amennyiben elegendő összegek állnak rendelkezésre e programok keretében és a megújuló energiahordozókra helyezett hangsúly uniós hozzáadott értéket biztosít, a régiókban hatékony energiatárolási technológiákkal együtt járó decentralizált energiaügyi elképzelésekre irányuló tervek alapján; támogatja az ezen a téren a regionális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázását; |
| --- | --- |

19.

különösen a megújuló energiahordozókra történő szükséges energiaügyi váltásra és az éghajlattal kapcsolatos vitákra tekintettel a kohéziós politika erőteljesebb hozzájárulását sürgeti a környezetvédelmi technológia és a megújuló energiaforrások használatának gyors kiépítéséhez; úgy véli, hogy ezt kiemelt célkitűzésnek kellene tekintetni, amennyiben elegendő összegek állnak rendelkezésre e programok keretében és a megújuló energiahordozókra helyezett hangsúly uniós hozzáadott értéket biztosít, a régiókban hatékony energiatárolási technológiákkal együtt járó decentralizált energiaügyi elképzelésekre irányuló tervek alapján; támogatja az ezen a téren a regionális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázását;

| 20. | lehetőséget lát arra, hogy a strukturális alapok támogassák a konkrét energia-infrastruktúrába irányuló befektetéseket, amelyeknek azonban csak azokban a régiókban kell rendelkezésre állniuk, amelyekben politikai és földrajzi okokból az energiaellátás piacgazdasági megoldásai jelentősen korlátozva vannak; kéri továbbá, hogy a strukturális alapokból származó támogatás nyújtása mindig a belső energiapiac és az ellátási biztonság megszilárdításához és a forrásgazdálkodásban érvényesülő többszintű irányítás elvéhez kapcsolódjon; |
| --- | --- |

20.

lehetőséget lát arra, hogy a strukturális alapok támogassák a konkrét energia-infrastruktúrába irányuló befektetéseket, amelyeknek azonban csak azokban a régiókban kell rendelkezésre állniuk, amelyekben politikai és földrajzi okokból az energiaellátás piacgazdasági megoldásai jelentősen korlátozva vannak; kéri továbbá, hogy a strukturális alapokból származó támogatás nyújtása mindig a belső energiapiac és az ellátási biztonság megszilárdításához és a forrásgazdálkodásban érvényesülő többszintű irányítás elvéhez kapcsolódjon;

| 21. | úgy véli továbbá, hogy a TEN-hálózat magját alkotó, európai jelentőségű közlekedési tengelyek a hiányosságok szükségszerű felszámolása és a szűk keresztmetszetek megszüntetése szempontjából is – különösen az e tekintetben eddig erősen elhanyagolt határ menti régiókban – a kohéziós politika feladatkörébe tartoznak; |
| --- | --- |

21.

úgy véli továbbá, hogy a TEN-hálózat magját alkotó, európai jelentőségű közlekedési tengelyek a hiányosságok szükségszerű felszámolása és a szűk keresztmetszetek megszüntetése szempontjából is – különösen az e tekintetben eddig erősen elhanyagolt határ menti régiókban – a kohéziós politika feladatkörébe tartoznak;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatok döntő szerepet játszanak az európai régiók összetartásában, ezért a TEN-infrastruktúrák, a tengeri gyorsforgalmi utak és a kijelölt európai útvonalak (E-útvonalak) kiépítését és az azokhoz való hozzáférést különösen a határokon átnyúló régiókban és a legkülső régiókban erősíteni kell; kéri, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a kiemelt TEN-T projektek megfelelő finanszírozásának és időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében; javasolja, hogy bizonyos határokon átnyúló „infrastruktúrákat” az 1., 2. és 3. célkitűzés keretében támogatásra jogosult, kiemelt projektként kezeljenek, és szorgalmazza, hogy az ilyen típusú fellépés esetében kötelező érvénnyel vezessék be az első, regionális szintű javaslat megtételére irányuló jogot, valamint kéri, hogy a határ menti régiók és helyi hatóságok egyenlő mértékben vegyenek részt a tervezésben; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatok döntő szerepet játszanak az európai régiók összetartásában, ezért a TEN-infrastruktúrák, a tengeri gyorsforgalmi utak és a kijelölt európai útvonalak (E-útvonalak) kiépítését és az azokhoz való hozzáférést különösen a határokon átnyúló régiókban és a legkülső régiókban erősíteni kell; kéri, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a kiemelt TEN-T projektek megfelelő finanszírozásának és időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében; javasolja, hogy bizonyos határokon átnyúló „infrastruktúrákat” az 1., 2. és 3. célkitűzés keretében támogatásra jogosult, kiemelt projektként kezeljenek, és szorgalmazza, hogy az ilyen típusú fellépés esetében kötelező érvénnyel vezessék be az első, regionális szintű javaslat megtételére irányuló jogot, valamint kéri, hogy a határ menti régiók és helyi hatóságok egyenlő mértékben vegyenek részt a tervezésben;

| 23. | a nemzeti források igénybevételét, mivel ezeknek az intézkedéseknek a hozzáadott értéke erősíti a regionális konvergenciát, a területi kohéziót és a fejlesztési tevékenységeket, mint az idegenforgalmat, amelynek nagy jelentősége van a félreeső területeken, így a szigeti régiókban; |
| --- | --- |

23.

a nemzeti források igénybevételét, mivel ezeknek az intézkedéseknek a hozzáadott értéke erősíti a regionális konvergenciát, a területi kohéziót és a fejlesztési tevékenységeket, mint az idegenforgalmat, amelynek nagy jelentősége van a félreeső területeken, így a szigeti régiókban;

| 24. | a kkv-k és mikrovállalkozások tekintetében támogatja a gazdasági fejlődést és a foglalkoztatást; ezért kéri, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBAE) alapelveit – azaz „gondolkozz először kicsiben” és „csak egyszer” – tekintsék a kohéziós politika egyik alapjának, és úgy véli, hogy a tagállamoknak és a régióknak alkalmazniuk kell ezeket az elveket működési programjaik meghatározásánál; |
| --- | --- |

24.

a kkv-k és mikrovállalkozások tekintetében támogatja a gazdasági fejlődést és a foglalkoztatást; ezért kéri, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBAE) alapelveit – azaz „gondolkozz először kicsiben” és „csak egyszer” – tekintsék a kohéziós politika egyik alapjának, és úgy véli, hogy a tagállamoknak és a régióknak alkalmazniuk kell ezeket az elveket működési programjaik meghatározásánál;

A programtervezés célszerkezete és kerete

| 25. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia alapvető elemei (innováció, oktatás és képzés, energia, környezet, foglalkoztatás, versenyképesség, képesítés/minősítés, szegénység elleni küzdelem) már a kohéziós és strukturális politika részét képezik; véleménye szerint az Európa 2020 előtt álló kihívásokat nagyon jól be lehet illeszteni a már meglévő három célszerkezetbe (konvergencia, regionális versenyképesség és foglakoztatás, európai területi együttműködés), amely már bizonyította hatékonyságát; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia alapvető elemei (innováció, oktatás és képzés, energia, környezet, foglalkoztatás, versenyképesség, képesítés/minősítés, szegénység elleni küzdelem) már a kohéziós és strukturális politika részét képezik; véleménye szerint az Európa 2020 előtt álló kihívásokat nagyon jól be lehet illeszteni a már meglévő három célszerkezetbe (konvergencia, regionális versenyképesség és foglakoztatás, európai területi együttműködés), amely már bizonyította hatékonyságát;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az innovációs beruházások és az oktatás előmozdíthatják a növekedést; hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a megfelelő infrastruktúrák (közlekedés, szélessávú internet, energia) és a megfelelő intézmények (a makrogazdasági intézkedéseknek az állami beruházásokkal és a költségvetési konszolidációval való kiegyensúlyozott vegyítése, e-kományzati szolgáltatások és határokon átnyúló tanulás) hatékony támogatást nyújtsanak; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az innovációs beruházások és az oktatás előmozdíthatják a növekedést; hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a megfelelő infrastruktúrák (közlekedés, szélessávú internet, energia) és a megfelelő intézmények (a makrogazdasági intézkedéseknek az állami beruházásokkal és a költségvetési konszolidációval való kiegyensúlyozott vegyítése, e-kományzati szolgáltatások és határokon átnyúló tanulás) hatékony támogatást nyújtsanak;

| 27. | véleménye szerint az alapvető infrastruktúra előmozdítását is az Európa 2020 stratégiával összhangban lévőnek kell tekinteni, mivel csak a versenyképes közlekedési, energiaipari és kommunikációs hálózatok, valamint hulladékkezelési infrastruktúrák teszik képessé a konvergenciaprogramok által érintett régiókat arra, hogy hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez, éppen ezért a leggyengébb és leginkább rászoruló régiók számára bizonyos fokú rugalmasságot biztosítani a célok értelmezése tekintetében; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint az alapvető infrastruktúra előmozdítását is az Európa 2020 stratégiával összhangban lévőnek kell tekinteni, mivel csak a versenyképes közlekedési, energiaipari és kommunikációs hálózatok, valamint hulladékkezelési infrastruktúrák teszik képessé a konvergenciaprogramok által érintett régiókat arra, hogy hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez, éppen ezért a leggyengébb és leginkább rászoruló régiók számára bizonyos fokú rugalmasságot biztosítani a célok értelmezése tekintetében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az ESZA az Európa 2020 stratégia szociális dimenzióinak megvalósítása szempontjából a legfontosabb eszköz, amely jelentősen hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia központi prioritásainak megvalósításához, ide tartozik a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasággá való átalakulás, az iskolából kimaradók számának csökkentése, a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, illetve az emberekkel előforduló különféle szociális helyzetek megoldása; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a SWOT elemzés keretében a GDP mellett más szociális mutatók is hasznosak lennének; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az ESZA az Európa 2020 stratégia szociális dimenzióinak megvalósítása szempontjából a legfontosabb eszköz, amely jelentősen hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia központi prioritásainak megvalósításához, ide tartozik a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasággá való átalakulás, az iskolából kimaradók számának csökkentése, a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, illetve az emberekkel előforduló különféle szociális helyzetek megoldása; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a SWOT elemzés keretében a GDP mellett más szociális mutatók is hasznosak lennének;

| 29. | úgy véli, hogy az ESZA-nak döntő szerepe van a kohéziós politikában, és az ESZA fokozni tudja a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulását, többek között oly módon, hogy a fenntartható növekedés terén támogatja a kkv-kat a zöld munkahelyek létrehozásában; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az ESZA-nak döntő szerepe van a kohéziós politikában, és az ESZA fokozni tudja a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulását, többek között oly módon, hogy a fenntartható növekedés terén támogatja a kkv-kat a zöld munkahelyek létrehozásában;

| 30. | úgy véli, hogy a munkaerő-piaci megkülönböztetés elleni küzdelem, legyen szó nemi, szexuális irányultságon, etnikai származáson, koron, fogyatékosságon alapuló vagy lakóhely szerinti megkülönböztetésről, meghatározó a valódi esélyegyenlőség előmozdítása szempontjából; megállapítja, hogy a nők foglalkoztatási rátájának növekedése döntő fontosságágú az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzésének elérése tekintetében, és ezért teljes körűen foglalkozni kell a nők munkaerő-piaci részvételét korlátozó tényezőkkel; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a munkaerő-piaci megkülönböztetés elleni küzdelem, legyen szó nemi, szexuális irányultságon, etnikai származáson, koron, fogyatékosságon alapuló vagy lakóhely szerinti megkülönböztetésről, meghatározó a valódi esélyegyenlőség előmozdítása szempontjából; megállapítja, hogy a nők foglalkoztatási rátájának növekedése döntő fontosságágú az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzésének elérése tekintetében, és ezért teljes körűen foglalkozni kell a nők munkaerő-piaci részvételét korlátozó tényezőkkel;

| 31. | véleménye szerint a legmagasabb támogatásban részesülő területek (amelyeknél az egy főre jutó GDP kevesebb, mint az uniós átlag 75 %-a) és az esetlegesen kohéziós támogatásban részesülő államok (az egy főre jutó GDP kevesebb, mint az uniós átlag 90 %-a) meghatározásánál továbbra is a GDP-nek kell a központi feltételnek maradnia; úgy véli, az illetékes nemzeti és regionális szervek számára lehetőséget kell biztosítani, hogy a megfelelő döntéshozatali szinten az összes célkitűzés tekintetében és a földrajzi koncentrációval összhangban egyéb olyan, a fejlesztési és beruházási partnerségi szerződésekben rögzített mutatókat alkalmazhassanak, amelyek révén értékelni tudják az előttük álló társadalmi, gazdasági, környezeti, demográfiai és földrajzi kihívásokat; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint a legmagasabb támogatásban részesülő területek (amelyeknél az egy főre jutó GDP kevesebb, mint az uniós átlag 75 %-a) és az esetlegesen kohéziós támogatásban részesülő államok (az egy főre jutó GDP kevesebb, mint az uniós átlag 90 %-a) meghatározásánál továbbra is a GDP-nek kell a központi feltételnek maradnia; úgy véli, az illetékes nemzeti és regionális szervek számára lehetőséget kell biztosítani, hogy a megfelelő döntéshozatali szinten az összes célkitűzés tekintetében és a földrajzi koncentrációval összhangban egyéb olyan, a fejlesztési és beruházási partnerségi szerződésekben rögzített mutatókat alkalmazhassanak, amelyek révén értékelni tudják az előttük álló társadalmi, gazdasági, környezeti, demográfiai és földrajzi kihívásokat;

| 32. | kéri, hogy a kohéziós politika a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint továbbra is elsősorban a legelmaradottabb régiókra irányuljon; hangsúlyozza, hogy az 1. célkitűzés (konvergencia) keretében a leginkább rászoruló régiók számára fejlettségi problémáiknak megfelelő, a régiók fejlettségi problémáinak súlyosságával arányos részt kell biztosítani; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a kohéziós politika a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint továbbra is elsősorban a legelmaradottabb régiókra irányuljon; hangsúlyozza, hogy az 1. célkitűzés (konvergencia) keretében a leginkább rászoruló régiók számára fejlettségi problémáiknak megfelelő, a régiók fejlettségi problémáinak súlyosságával arányos részt kell biztosítani;

| 33. | szorgalmazza a támogatási időkeret korlátozását azon régiók esetében, amelyek gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetüket illetően több programozási időszakot követően a legnagyobb támogatás mellett sem sem tudnak említésre méltó javulást elérni; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza a támogatási időkeret korlátozását azon régiók esetében, amelyek gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetüket illetően több programozási időszakot követően a legnagyobb támogatás mellett sem sem tudnak említésre méltó javulást elérni;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy a soron következő programozási időszakra vonatkozóan olyan javaslatot terjesszen elő, amely kiigazítható, erőteljes és arányos átmeneti támogatást nyújt azon régiók számára, amelyekre már nem vonatkozik a konvergenciával kapcsolatos célkitűzés, ezáltal megoldást kínálva e régiók sajátos helyzetére, valamint köztes kategóriát jelöl ki azon régiók számára, amelyek egy főre jutó GDP-je az uniós átlag 75–99 %-át teszi ki, ezáltal elkerülve, hogy hasonló helyzetű régiók különböző elbírálás alá essenek; úgy véli, hogy ennek az egyedi megoldásnak kell helyettesítenie a fokozatos megszüntetés és fokozatos bevezetés jelenlegi rendszerét, tisztességes rendszert hozva létre ezáltal, amely jobban ellensúlyozza a gazdasági válság régiókra gyakorolt negatív hatásait, ugyanakkor erősíti az igazságosságot és a szolidaritást, amelyek a kohéziós politika alapvető értékei; hangsúlyozza, hogy a követlező programozási időszakra szóló átmeneti intézkedéseket nem szabad a jelenlegi konvergenciaprogramok által érintett régiók (1. célkitűzés), versenyképességi régiók (2. célkitűzés) vagy európai területi együttműködési célkitűzés kárára meghatározni; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy a soron következő programozási időszakra vonatkozóan olyan javaslatot terjesszen elő, amely kiigazítható, erőteljes és arányos átmeneti támogatást nyújt azon régiók számára, amelyekre már nem vonatkozik a konvergenciával kapcsolatos célkitűzés, ezáltal megoldást kínálva e régiók sajátos helyzetére, valamint köztes kategóriát jelöl ki azon régiók számára, amelyek egy főre jutó GDP-je az uniós átlag 75–99 %-át teszi ki, ezáltal elkerülve, hogy hasonló helyzetű régiók különböző elbírálás alá essenek; úgy véli, hogy ennek az egyedi megoldásnak kell helyettesítenie a fokozatos megszüntetés és fokozatos bevezetés jelenlegi rendszerét, tisztességes rendszert hozva létre ezáltal, amely jobban ellensúlyozza a gazdasági válság régiókra gyakorolt negatív hatásait, ugyanakkor erősíti az igazságosságot és a szolidaritást, amelyek a kohéziós politika alapvető értékei; hangsúlyozza, hogy a követlező programozási időszakra szóló átmeneti intézkedéseket nem szabad a jelenlegi konvergenciaprogramok által érintett régiók (1. célkitűzés), versenyképességi régiók (2. célkitűzés) vagy európai területi együttműködési célkitűzés kárára meghatározni;

| 35. | kéri a 2. célkitűzés („regionális versenyképesség és foglalkoztatás”) megerősítését, fokozva annak horizontális jellegét, hogy ezáltal eredményeket lehessen elérni bizonyos uniós prioritások, például a kkv-k támogatása, a környezetbarát innovációk, a helyi gazdaságok, az oktatás és a képzés, a fenntartható mobilitás, a megújuló energiaforrások, az energiaellátás, az erőforrás-hatékonyság és a társadalmi befogadás tekintetében; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni és tovább kell fejleszteni azt a bevált rendszert, amely biztosítja, hogy a fejlettebb régiók képesek megszüntetni a regionális strukturális gyenge pontokat, csökkenteni a területi különbségeket, hozzájárulni a közös európai célkitűzésekhez, és leküzdeni a jövőbeli kihívásokat, amikor a változó körülményekre rugalmasan reagálni képes struktúrákat alkalmaznak, beleértve többek között az innovációs klasztereket és a támogatási eszközökért folytatott versenyt; további eszközöket kér a strukturális változás által nagyban érintett területek számára, amelyek hozzájárulhatnak a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális helyzet javításához; ebben az összefüggésben rámutat, hogy a stratégiákat kellő rugalmassággal kell kialakítani, hogy kezelni tudják az egyes régiók problémáit és sajátosságait; |
| --- | --- |

35.

kéri a 2. célkitűzés („regionális versenyképesség és foglalkoztatás”) megerősítését, fokozva annak horizontális jellegét, hogy ezáltal eredményeket lehessen elérni bizonyos uniós prioritások, például a kkv-k támogatása, a környezetbarát innovációk, a helyi gazdaságok, az oktatás és a képzés, a fenntartható mobilitás, a megújuló energiaforrások, az energiaellátás, az erőforrás-hatékonyság és a társadalmi befogadás tekintetében; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni és tovább kell fejleszteni azt a bevált rendszert, amely biztosítja, hogy a fejlettebb régiók képesek megszüntetni a regionális strukturális gyenge pontokat, csökkenteni a területi különbségeket, hozzájárulni a közös európai célkitűzésekhez, és leküzdeni a jövőbeli kihívásokat, amikor a változó körülményekre rugalmasan reagálni képes struktúrákat alkalmaznak, beleértve többek között az innovációs klasztereket és a támogatási eszközökért folytatott versenyt; további eszközöket kér a strukturális változás által nagyban érintett területek számára, amelyek hozzájárulhatnak a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális helyzet javításához; ebben az összefüggésben rámutat, hogy a stratégiákat kellő rugalmassággal kell kialakítani, hogy kezelni tudják az egyes régiók problémáit és sajátosságait;

| 36. | annak biztosítását kéri, hogy a fejlettebb régiók képesek legyenek társadalmi és gazdasági tőkéjük korszerűsítésére, valamint a meghatározott nélkülöző területek és a nem megfelelő gazdasági fejlődés kezelésére; |
| --- | --- |

36.

annak biztosítását kéri, hogy a fejlettebb régiók képesek legyenek társadalmi és gazdasági tőkéjük korszerűsítésére, valamint a meghatározott nélkülöző területek és a nem megfelelő gazdasági fejlődés kezelésére;

| 37. | egyértelműen úgy véli, hogy erősíteni kell a „területi” együttműködésre vonatkozó 3. célkitűzést az EU minden belső határán és három dimenziójában (határokon átnyúló, régióközi, nemzetek közötti), és kéri a strukturális alapok arányának 7 %-ra való növelését; kéri, hogy az eszközöknek az egyes területi együttműködési programokra való elkülönítése összehangolt kritériumok alapján történjen, hogy stratégiai és integrált választ adjanak az egyes érintett területek és földrajzi térségek igényeire és sajátosságaira; hangsúlyozza a határokon átnyúló régiók jelentőségét az Európa 2020 stratégia céljainak elérése tekintetében; úgy véli, hogy fokozni kell a transzeurópai hálózatok, különösen a közlekedési és az energiahálózatok, és a határokon átnyúló infrastruktúra közötti koordinációt, valamint az Unió prioritásai tükrében növelni kell ez e hálózatoknak juttatott támogatásokat, továbbá megfelelő kiegészítő támogatást kér valamennyi határmenti régió számára; kéri a 3. célkitűzés szerinti programokra irányadó végrehajtási szabályoknak az arányosság elve alapján történő egyszerűsítését, valamint közös támogathatósági szabályok kidolgozását, amelyek mindegyike előfeltétele annak, hogy e programok hatékonyabbak és láthatóbbak legyenek; hangsúlyozza a helyi döntéshozók szoros bevonásának fontosságát, mivel a programok csak ennek garantálása esetén tölthetők meg tartalommal; |
| --- | --- |

37.

egyértelműen úgy véli, hogy erősíteni kell a „területi” együttműködésre vonatkozó 3. célkitűzést az EU minden belső határán és három dimenziójában (határokon átnyúló, régióközi, nemzetek közötti), és kéri a strukturális alapok arányának 7 %-ra való növelését; kéri, hogy az eszközöknek az egyes területi együttműködési programokra való elkülönítése összehangolt kritériumok alapján történjen, hogy stratégiai és integrált választ adjanak az egyes érintett területek és földrajzi térségek igényeire és sajátosságaira; hangsúlyozza a határokon átnyúló régiók jelentőségét az Európa 2020 stratégia céljainak elérése tekintetében; úgy véli, hogy fokozni kell a transzeurópai hálózatok, különösen a közlekedési és az energiahálózatok, és a határokon átnyúló infrastruktúra közötti koordinációt, valamint az Unió prioritásai tükrében növelni kell ez e hálózatoknak juttatott támogatásokat, továbbá megfelelő kiegészítő támogatást kér valamennyi határmenti régió számára; kéri a 3. célkitűzés szerinti programokra irányadó végrehajtási szabályoknak az arányosság elve alapján történő egyszerűsítését, valamint közös támogathatósági szabályok kidolgozását, amelyek mindegyike előfeltétele annak, hogy e programok hatékonyabbak és láthatóbbak legyenek; hangsúlyozza a helyi döntéshozók szoros bevonásának fontosságát, mivel a programok csak ennek garantálása esetén tölthetők meg tartalommal;

| 38. | úgy véli, hogy az európai területi együttműködési csoportosulások egyedi, igen értékes területi kormányzati eszközt jelentenek, amelyek megfelelnek a strukturált együttműködés iránti igényeknek, és amelyeket a határokon átnyúló kormányzási rendszerek létrehozására szolgáló eszközként kell előmozdítani, a különféle politikákkal kapcsolatos regionális és helyi szintű felelősségvállalás biztosítása mellett; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az európai területi együttműködési csoportosulások egyedi, igen értékes területi kormányzati eszközt jelentenek, amelyek megfelelnek a strukturált együttműködés iránti igényeknek, és amelyeket a határokon átnyúló kormányzási rendszerek létrehozására szolgáló eszközként kell előmozdítani, a különféle politikákkal kapcsolatos regionális és helyi szintű felelősségvállalás biztosítása mellett;

| 39. | határozottan elutasítja a kohéziós politika nemzeti vagy ágazati szintre helyezésére irányuló valamennyi javaslatot; úgy véli, hogy új tematikus alapok (éghajlat, energia, közlekedés) aláásnák megosztott irányítás és az integrált fejlesztési programok bevált elvét és veszélyeztetnék a szinergiák rendelkezésre állását, a beavatkozások hatékonyságát, ekként pedig az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához nyújtott regionális hozzájárulást; |
| --- | --- |

39.

határozottan elutasítja a kohéziós politika nemzeti vagy ágazati szintre helyezésére irányuló valamennyi javaslatot; úgy véli, hogy új tematikus alapok (éghajlat, energia, közlekedés) aláásnák megosztott irányítás és az integrált fejlesztési programok bevált elvét és veszélyeztetnék a szinergiák rendelkezésre állását, a beavatkozások hatékonyságát, ekként pedig az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához nyújtott regionális hozzájárulást;

| 40. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapnak továbbra is a kohéziós politika hatálya alá kell tartoznia, mivel csak így lehet kialakítani és végrehajtani a gazdasági és társadalmi problémák megoldására irányuló integrált stratégiákat; |
| --- | --- |

40.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapnak továbbra is a kohéziós politika hatálya alá kell tartoznia, mivel csak így lehet kialakítani és végrehajtani a gazdasági és társadalmi problémák megoldására irányuló integrált stratégiákat;

| 41. | támogatja a Bizottságot azon törekvésében, hogy erősebb, hatékonyabb és jobban látható Európai Szociális Alapot hozzon létre; kéri e célból, hogy a Bizottság és a tagállamok tárgyalásaik során jussanak közös nevezőre arról, hogy a strukturális alapokon belül mekkora összegű hozzájárulásra van szükség az Európai Szociális Alaphoz; |
| --- | --- |

41.

támogatja a Bizottságot azon törekvésében, hogy erősebb, hatékonyabb és jobban látható Európai Szociális Alapot hozzon létre; kéri e célból, hogy a Bizottság és a tagállamok tárgyalásaik során jussanak közös nevezőre arról, hogy a strukturális alapokon belül mekkora összegű hozzájárulásra van szükség az Európai Szociális Alaphoz;

| 42. | úgy véli, hogy az ESZA hatékonyságát elsősorban ösztönzőkkel, nem pedig szankciókkal kellene javítani; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy az ESZA hatékonyságát elsősorban ösztönzőkkel, nem pedig szankciókkal kellene javítani;

| 43. | kiemeli, hogy a gazdasági válság még sürgetőbbé tette a beavatkozást az ESZA hatáskörébe tartozó ágazatok esetében, különösen a foglalkoztatás, a szakmai átképzés, a társadalmi integráció és a szegénység enyhítése terén; |
| --- | --- |

43.

kiemeli, hogy a gazdasági válság még sürgetőbbé tette a beavatkozást az ESZA hatáskörébe tartozó ágazatok esetében, különösen a foglalkoztatás, a szakmai átképzés, a társadalmi integráció és a szegénység enyhítése terén;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap jelentős támogatást nyújt a munkaerő-piaci politikákhoz, mint például a megelőző jellegű és helyi, valamint a fiatalok munkaerőpiacra történő beilleszkedését, illetve a munkanélküliség elleni küzdelmet célzó politikákhoz; kiemeli azt a tényt, hogy a tagállamoknak az ESZA-t a képességek megszerzésével, az oktatással (ideértve a kisgyerekkori nevelést is), az egész életen át tartó tanulással, az átképzéssel és a foglalkoztatási áthelyezéssel járó tevékenységekkel kapcsolatos beruházásokra kell felhasználniuk, valamint hangsúlyozza, hogy az alap fontos szerepet játszik a társadalmi beilleszkedés minden szempontból történő megerősítésében, többek között a leghátrányosabb és legérzékenyebb helyzetben levő csoportok esetében is; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap jelentős támogatást nyújt a munkaerő-piaci politikákhoz, mint például a megelőző jellegű és helyi, valamint a fiatalok munkaerőpiacra történő beilleszkedését, illetve a munkanélküliség elleni küzdelmet célzó politikákhoz; kiemeli azt a tényt, hogy a tagállamoknak az ESZA-t a képességek megszerzésével, az oktatással (ideértve a kisgyerekkori nevelést is), az egész életen át tartó tanulással, az átképzéssel és a foglalkoztatási áthelyezéssel járó tevékenységekkel kapcsolatos beruházásokra kell felhasználniuk, valamint hangsúlyozza, hogy az alap fontos szerepet játszik a társadalmi beilleszkedés minden szempontból történő megerősítésében, többek között a leghátrányosabb és legérzékenyebb helyzetben levő csoportok esetében is;

| 45. | felszólítja a Bizottságot az ESZA munkaerő-piaci integrációra irányuló fellépéseinek erősítésére; bátorítja a tagállamokat, hogy már nagyon fiatal kortól fektessenek be a gyerekekbe az oktatás eszközeivel, később pedig a helyi és regionális elhelyezkedési lehetőségeket figyelembe vevő iskolai útmutatás kialakításával és az egész életen át tartó tanulással, hogy segítsék a munkavállalókat képességeiknek a munkaerőpiac igényeihez igazításában, eközben pedig hozzanak intézkedéseket a fiatalkori munkanélküliség leküzdésére, illetve a „dolgozó szegény rétegek” jelenség felszámolására, valamint dolgozzanak ki igényre szabott programokat az olyan, hátrányos helyzetben lévő és érzékeny csoportok megsegítésére, mint például a romák, migránsok, fogyatékkal élők és az iskolát idejekorán abbahagyók, hogy az érdemi, befogadó növekedést segítsék elő és a tudásalapú gazdaság Európáját; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot az ESZA munkaerő-piaci integrációra irányuló fellépéseinek erősítésére; bátorítja a tagállamokat, hogy már nagyon fiatal kortól fektessenek be a gyerekekbe az oktatás eszközeivel, később pedig a helyi és regionális elhelyezkedési lehetőségeket figyelembe vevő iskolai útmutatás kialakításával és az egész életen át tartó tanulással, hogy segítsék a munkavállalókat képességeiknek a munkaerőpiac igényeihez igazításában, eközben pedig hozzanak intézkedéseket a fiatalkori munkanélküliség leküzdésére, illetve a „dolgozó szegény rétegek” jelenség felszámolására, valamint dolgozzanak ki igényre szabott programokat az olyan, hátrányos helyzetben lévő és érzékeny csoportok megsegítésére, mint például a romák, migránsok, fogyatékkal élők és az iskolát idejekorán abbahagyók, hogy az érdemi, befogadó növekedést segítsék elő és a tudásalapú gazdaság Európáját;

| 46. | célzottabb intézkedéseket és további technikai támogatást kér azon területi egységek számára, amelyeket súlyos szegénység sújt, és a többségi és kisebbségi kultúrának a régiók alatti szinteken gyakran feszültéségekkel terhes együttélése jellemez; úgy véli, hogy az ilyen régiók szintje alatti területi egységek esetében könnyen állandósulhat a mélyszegénység, és elkülönülés várhat rájuk még azokon a régiókon belül is, amelyek nem feltétlenül vannak elmaradva a statisztikai átlagtól; megállapítja, hogy e régiók szintje alatti területek fejlesztése céljából összehangolt erőfeszítésekre van szükség; |
| --- | --- |

46.

célzottabb intézkedéseket és további technikai támogatást kér azon területi egységek számára, amelyeket súlyos szegénység sújt, és a többségi és kisebbségi kultúrának a régiók alatti szinteken gyakran feszültéségekkel terhes együttélése jellemez; úgy véli, hogy az ilyen régiók szintje alatti területi egységek esetében könnyen állandósulhat a mélyszegénység, és elkülönülés várhat rájuk még azokon a régiókon belül is, amelyek nem feltétlenül vannak elmaradva a statisztikai átlagtól; megállapítja, hogy e régiók szintje alatti területek fejlesztése céljából összehangolt erőfeszítésekre van szükség;

| 47. | üdvözli, hogy a 2007–2013-as támogatási időszakban – néhány tagállamban először – létrehoztak egy valamennyi célterületre kiterjedő operatív programot is az ESZA számára; |
| --- | --- |

47.

üdvözli, hogy a 2007–2013-as támogatási időszakban – néhány tagállamban először – létrehoztak egy valamennyi célterületre kiterjedő operatív programot is az ESZA számára;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az EQUAL közösségi kezdeményezésből származó felbecsülhetetlen tapasztalat még most is helytálló, különösen ami a helyi és a regionális intézkedések összekapcsolását és a legjobb gyakorlatok uniós szintű cseréjét illeti; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az EQUAL közösségi kezdeményezésből származó felbecsülhetetlen tapasztalat még most is helytálló, különösen ami a helyi és a regionális intézkedések összekapcsolását és a legjobb gyakorlatok uniós szintű cseréjét illeti;

| 49. | utal a befogadó jellegű helyi és regionális megközelítési módok egymást erősítő hatására, különösen az ESZA-nak az ERFA-val való összekötése terén, és éppen a helyalapú integrált fejlesztési tervezésre való tekintettel kéri a közös támogathatósági szabályok bevezetését és a két alap közötti keresztfinanszírozás lehetőségének fokozását és megkönnyítését; támogatja az olyan, több alapból finanszírozott operatív programok lehetőségének bevezetését, amelyek még inkább elősegítenék az integrált megközelítéseket; ezen felül felszólít az ESZA és az ERFA közötti szinergiák javítására; |
| --- | --- |

49.

utal a befogadó jellegű helyi és regionális megközelítési módok egymást erősítő hatására, különösen az ESZA-nak az ERFA-val való összekötése terén, és éppen a helyalapú integrált fejlesztési tervezésre való tekintettel kéri a közös támogathatósági szabályok bevezetését és a két alap közötti keresztfinanszírozás lehetőségének fokozását és megkönnyítését; támogatja az olyan, több alapból finanszírozott operatív programok lehetőségének bevezetését, amelyek még inkább elősegítenék az integrált megközelítéseket; ezen felül felszólít az ESZA és az ERFA közötti szinergiák javítására;

| 50. | a szinergiák fokozása céljából felszólít az ágazati politikáknak (közlekedési, energia-, kutatási, környezet-, oktatáspolitikának) a kohéziós és strukturális politikába való nagyobb fokú integrációjára, a strukturális alapok, a versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a kutatási és fejlesztési keretprogramok nagyobb hatékonysága és az azok közötti jobb koordináció érdekében; úgy véli, hogy a több alapból finanszírozott programozás hozzájárulhatna az integráltabb megközelítéshez, valamint fokozhatná az említett alapok összhangját; a nemzeti/regionális fejlesztési partnerségeket megfelelő eszköznek tekinti a különféle politikák tömörítésére; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelmű célkitűzéseket kell meghatározni, és értékelni kell, hogy a célokat elérték-e a tagállamokban; |
| --- | --- |

50.

a szinergiák fokozása céljából felszólít az ágazati politikáknak (közlekedési, energia-, kutatási, környezet-, oktatáspolitikának) a kohéziós és strukturális politikába való nagyobb fokú integrációjára, a strukturális alapok, a versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a kutatási és fejlesztési keretprogramok nagyobb hatékonysága és az azok közötti jobb koordináció érdekében; úgy véli, hogy a több alapból finanszírozott programozás hozzájárulhatna az integráltabb megközelítéshez, valamint fokozhatná az említett alapok összhangját; a nemzeti/regionális fejlesztési partnerségeket megfelelő eszköznek tekinti a különféle politikák tömörítésére; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelmű célkitűzéseket kell meghatározni, és értékelni kell, hogy a célokat elérték-e a tagállamokban;

| 51. | javasolja, hogy a kutatási és fejlesztési politikákat helyezzék területi alapokra; ennélfogva hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint a kutatási és innovációs politikák egyes területek igényeihez való igazításának fontosságát, mivel a regionális és helyi hatóságoknak a regionális fejlesztési alapok, valamint a kutatási és innovációs programok kialakításába és végrehajtásába való erőteljesebb bevonása létfontosságú, hiszen nem lehet ugyanazt a fejlesztési stratégiát alkalmazni valamennyi régióra; |
| --- | --- |

51.

javasolja, hogy a kutatási és fejlesztési politikákat helyezzék területi alapokra; ennélfogva hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint a kutatási és innovációs politikák egyes területek igényeihez való igazításának fontosságát, mivel a regionális és helyi hatóságoknak a regionális fejlesztési alapok, valamint a kutatási és innovációs programok kialakításába és végrehajtásába való erőteljesebb bevonása létfontosságú, hiszen nem lehet ugyanazt a fejlesztési stratégiát alkalmazni valamennyi régióra;

| 52. | kéri a 2013 utáni támogatási időszakra az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, a keretprogramok, az EMVA és az EHA közös stratégiai keretének kialakítását; úgy véli, hogy az összehangolt szabályozási megközelítést (irányítás, jogosultság, elszámolások ellenőrzése, jelentéstételi kötelezettségek) közös keretszabályozás révén kell tovább erősíteni; e tekintetben kiemeli annak fontosságát, hogy az alapok az eredmények elérése érdekében zökkenőmentesen működjenek együtt; felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazzon megfelelő kiigazításokat annak érdekében, hogy az adott alapok – amikor lehetséges – kiegészíthessék egymást; |
| --- | --- |

52.

kéri a 2013 utáni támogatási időszakra az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, a keretprogramok, az EMVA és az EHA közös stratégiai keretének kialakítását; úgy véli, hogy az összehangolt szabályozási megközelítést (irányítás, jogosultság, elszámolások ellenőrzése, jelentéstételi kötelezettségek) közös keretszabályozás révén kell tovább erősíteni; e tekintetben kiemeli annak fontosságát, hogy az alapok az eredmények elérése érdekében zökkenőmentesen működjenek együtt; felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazzon megfelelő kiigazításokat annak érdekében, hogy az adott alapok – amikor lehetséges – kiegészíthessék egymást;

| 53. | kéri, hogy a Tanács és a Parlament – az EUMSZ 177. cikke alapján rendes jogalkotási eljárás keretében – fogadjon el új közös stratégiai keretet; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy a Tanács és a Parlament – az EUMSZ 177. cikke alapján rendes jogalkotási eljárás keretében – fogadjon el új közös stratégiai keretet;

| 54. | szükségesnek ítéli a közös stratégiai keret kiterjesztését az Európai Szociális Alapra is, amely azonban megőrizné saját működési előírásait és szabályait, biztosítva számára egyszersmind a megfelelő forrásokat is; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse az Európai Szociális Alap szerepét, fokozza lehetőségeit és egyszerűsítse a költségvetési ellenőrzését, azáltal, hogy egyszerű és hatékony együttműködési eljárásokat dolgoz ki a szakpolitikai osztályok és a költségvetési ellenőrzési osztályok között; |
| --- | --- |

54.

szükségesnek ítéli a közös stratégiai keret kiterjesztését az Európai Szociális Alapra is, amely azonban megőrizné saját működési előírásait és szabályait, biztosítva számára egyszersmind a megfelelő forrásokat is; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse az Európai Szociális Alap szerepét, fokozza lehetőségeit és egyszerűsítse a költségvetési ellenőrzését, azáltal, hogy egyszerű és hatékony együttműködési eljárásokat dolgoz ki a szakpolitikai osztályok és a költségvetési ellenőrzési osztályok között;

| 55. | ösztönzi ennek keretében a regionális EMVA-programok reintegrálásának (jelenleg a 3. és 4. támogatási tengely) felülvizsgálatát; ellenzi azonban, hogy ennek következtében csökkenjen az ERFA-nak és az EMVA-nak biztosított költségvetési keret; kéri, hogy kötelező követelményeket határozzanak meg a tagállamok és régiók számára, hogy létrejöhessen egy harmonizált adminisztratív szerkezet az uniós strukturális alapok és a regionális vidékfejlesztési programok számára; |
| --- | --- |

55.

ösztönzi ennek keretében a regionális EMVA-programok reintegrálásának (jelenleg a 3. és 4. támogatási tengely) felülvizsgálatát; ellenzi azonban, hogy ennek következtében csökkenjen az ERFA-nak és az EMVA-nak biztosított költségvetési keret; kéri, hogy kötelező követelményeket határozzanak meg a tagállamok és régiók számára, hogy létrejöhessen egy harmonizált adminisztratív szerkezet az uniós strukturális alapok és a regionális vidékfejlesztési programok számára;

| 56. | kéri a külső határokon a határokon átnyúló együttműködésről, valamint a jelenlegi ENPI-ről szóló rendelet felülvizsgálatát, azzal a céllal, hogy az érintett alapokat építsék be a területi együttműködésről szóló 3. célkitűzésbe; |
| --- | --- |

56.

kéri a külső határokon a határokon átnyúló együttműködésről, valamint a jelenlegi ENPI-ről szóló rendelet felülvizsgálatát, azzal a céllal, hogy az érintett alapokat építsék be a területi együttműködésről szóló 3. célkitűzésbe;

| 57. | üdvözli a Bizottság által javasolt – a korábbi, egyes tagállamokra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakereteket felváltó –, az EU és a tagállamok közötti fejlesztési és beruházási partnerségek célkitűzéseit; ezzel kapcsolatban kéri az Európa 2020 stratégia végrehajtására vonatkozó beruházási prioritások, valamint további kohéziós célkitűzések meghatározását; úgy véli, hogy az érintett szintek hatásköreinek konkrét megosztását haladéktalanul tisztázni kell, és kéri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban tartsák meg a nemzeti, illetve a regionális és helyi hatásköröket; felszólít arra, hogy tegyenek egyértelmű kötelezettségvállalást a partnerek fejlesztési és beruházási partnerségi szerződések kidolgozásába való megfelelő bevonására; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a Bizottság által javasolt – a korábbi, egyes tagállamokra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakereteket felváltó –, az EU és a tagállamok közötti fejlesztési és beruházási partnerségek célkitűzéseit; ezzel kapcsolatban kéri az Európa 2020 stratégia végrehajtására vonatkozó beruházási prioritások, valamint további kohéziós célkitűzések meghatározását; úgy véli, hogy az érintett szintek hatásköreinek konkrét megosztását haladéktalanul tisztázni kell, és kéri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban tartsák meg a nemzeti, illetve a regionális és helyi hatásköröket; felszólít arra, hogy tegyenek egyértelmű kötelezettségvállalást a partnerek fejlesztési és beruházási partnerségi szerződések kidolgozásába való megfelelő bevonására;

| 58. | támogatja az operatív programok fenntartását, mivel ezek a stratégiai dokumentumok konkrét beruházási prioritásokká alakításának fontos eszközei; ezzel kapcsolatban egyértelmű és mérhető célok meghatározását kéri; |
| --- | --- |

58.

támogatja az operatív programok fenntartását, mivel ezek a stratégiai dokumentumok konkrét beruházási prioritásokká alakításának fontos eszközei; ezzel kapcsolatban egyértelmű és mérhető célok meghatározását kéri;

| 59. | kéri a regionális és helyi hatóságok, valamint társulásaik kötelező jellegű, strukturált és rendszeres bevonását a kohéziós politika végrehajtásának valamennyi szakaszába (stratégiai tervezés, a fejlesztési és beruházási partnerségi megállapodások kidolgozása és az ezekkel kapcsolatos tárgyalások, valamint működési programok), a tagállamok alkotmányos és intézményi berendezkedésével összhangban; alapvető fontosságúnak tartja, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek megfelelő rendelkezéseket tartalmazzanak erről; |
| --- | --- |

59.

kéri a regionális és helyi hatóságok, valamint társulásaik kötelező jellegű, strukturált és rendszeres bevonását a kohéziós politika végrehajtásának valamennyi szakaszába (stratégiai tervezés, a fejlesztési és beruházási partnerségi megállapodások kidolgozása és az ezekkel kapcsolatos tárgyalások, valamint működési programok), a tagállamok alkotmányos és intézményi berendezkedésével összhangban; alapvető fontosságúnak tartja, hogy a strukturális alapokról szóló rendeletek megfelelő rendelkezéseket tartalmazzanak erről;

| 60. | úgy véli, hogy minden, a források felhasználására vonatkozó ezutáni stratégia hatékonyabb lehet, ha a kormányzás regionális és helyi szintjeit is bevonja, amelyek a stratégiai célkitűzéseket képesek – az összes érdekelt féllel, folytatott strukturált párbeszéd révén – a területi sajátosságokhoz igazítani; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy minden, a források felhasználására vonatkozó ezutáni stratégia hatékonyabb lehet, ha a kormányzás regionális és helyi szintjeit is bevonja, amelyek a stratégiai célkitűzéseket képesek – az összes érdekelt féllel, folytatott strukturált párbeszéd révén – a területi sajátosságokhoz igazítani;

| 61. | támogatja a tematikus prioritások Bizottság által javasolt rendszerét; úgy véli, hogy minél alacsonyabb a tagállamok vagy régiók fejlettségi szintje, annál inkább ki kell terjeszteni ezt a prioritási listát, melyben el kell ismerni a sajátos regionális fejlesztési igényeket, ugyanakkor biztosítani kell, hogy ez a strukturális és kohéziós alapok programozására vonatkozó tematikus megközelítés ne károsíthassa az integrált, helyi beágyazottságú megközelítést; |
| --- | --- |

61.

támogatja a tematikus prioritások Bizottság által javasolt rendszerét; úgy véli, hogy minél alacsonyabb a tagállamok vagy régiók fejlettségi szintje, annál inkább ki kell terjeszteni ezt a prioritási listát, melyben el kell ismerni a sajátos regionális fejlesztési igényeket, ugyanakkor biztosítani kell, hogy ez a strukturális és kohéziós alapok programozására vonatkozó tematikus megközelítés ne károsíthassa az integrált, helyi beágyazottságú megközelítést;

| 62. | kéri, hogy a valamennyi tagállam számára kötelezően előírt prioritások esetén a tagállamok prioritásai között szerepeljen az innováció, az infrastruktúra, a közlekedés és az erőforrások megőrzése, bizonyos fokú rugalmasságot biztosítva mindazonáltal a programok terjedelmének, az egyes régiók kiindulási helyzetének és az elérendő céloknak a figyelembevétele érdekében, hogy e prioritások illeszkedjenek az egyes régiók egyedi igényeihez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ebben az esetben az innovációt az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretében tágan kell értelmezni; megállapítja, hogy a kkv-k képezik az EU-ban a munkahelyek fő forrását és a vállalkozási ötletek táptalaját; hangsúlyozza, hogy a kkv-k támogatását azon kulcsfontosságú szerep tükrében kell folytatni és megerősíteni, amelyet az EU 2020 stratégia végrehajtásában játszhatnak; hangsúlyozza, hogy az Innovatív Unió összefüggésében az „innováció” tág fogalmát kell alkalmazni, ugyanakkor pedig meg kell könnyíteni a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; hangsúlyozza, hogy önkéntes alapon és a szubszidiaritás elvével összhangban lehetővé kell tenni további prioritások kitűzését és végrehajtását; kéri, hogy az energia, az oktatás és képzés, és a szegénység elleni küzdelem feltétlenül kerüljenek a javasolt prioritások közé; |
| --- | --- |

62.

kéri, hogy a valamennyi tagállam számára kötelezően előírt prioritások esetén a tagállamok prioritásai között szerepeljen az innováció, az infrastruktúra, a közlekedés és az erőforrások megőrzése, bizonyos fokú rugalmasságot biztosítva mindazonáltal a programok terjedelmének, az egyes régiók kiindulási helyzetének és az elérendő céloknak a figyelembevétele érdekében, hogy e prioritások illeszkedjenek az egyes régiók egyedi igényeihez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ebben az esetben az innovációt az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretében tágan kell értelmezni; megállapítja, hogy a kkv-k képezik az EU-ban a munkahelyek fő forrását és a vállalkozási ötletek táptalaját; hangsúlyozza, hogy a kkv-k támogatását azon kulcsfontosságú szerep tükrében kell folytatni és megerősíteni, amelyet az EU 2020 stratégia végrehajtásában játszhatnak; hangsúlyozza, hogy az Innovatív Unió összefüggésében az „innováció” tág fogalmát kell alkalmazni, ugyanakkor pedig meg kell könnyíteni a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; hangsúlyozza, hogy önkéntes alapon és a szubszidiaritás elvével összhangban lehetővé kell tenni további prioritások kitűzését és végrehajtását; kéri, hogy az energia, az oktatás és képzés, és a szegénység elleni küzdelem feltétlenül kerüljenek a javasolt prioritások közé;

| 63. | kéri, hogy kerüljék a késedelmet a programok elindításában, valamint általánosságban is kéri a döntéshozatali és értékelési folyamatok felgyorsítását; hangsúlyozza, hogy ez különösen nagy jelentőséggel bír a kis- és középvállalkozások számára; kéri továbbá, hogy ennek érdekében javítsák az érintett közigazgatási szervek műszaki berendezéseit, fokozzák e szervek összekapcsolódását, csökkentsék a közzétételi előírásokat, valamint jelentősen csökkentsék a pályázatok kiírására és benyújtására vonatkozó határidőket; kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy – a végrehajtással kapcsolatos esetleges problémák meghatározása érdekében – létre lehet-e hozni kísérleti területeket az új szabályozások kisebb léptékű tesztelése érdekében azelőtt, hogy a szabályozást a többi régióra alkalmazni kellene; |
| --- | --- |

63.

kéri, hogy kerüljék a késedelmet a programok elindításában, valamint általánosságban is kéri a döntéshozatali és értékelési folyamatok felgyorsítását; hangsúlyozza, hogy ez különösen nagy jelentőséggel bír a kis- és középvállalkozások számára; kéri továbbá, hogy ennek érdekében javítsák az érintett közigazgatási szervek műszaki berendezéseit, fokozzák e szervek összekapcsolódását, csökkentsék a közzétételi előírásokat, valamint jelentősen csökkentsék a pályázatok kiírására és benyújtására vonatkozó határidőket; kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy – a végrehajtással kapcsolatos esetleges problémák meghatározása érdekében – létre lehet-e hozni kísérleti területeket az új szabályozások kisebb léptékű tesztelése érdekében azelőtt, hogy a szabályozást a többi régióra alkalmazni kellene;

Ösztönzök, feltételesség, eredményorientáltság, társfinanszírozás és finanszírozási lehetőségek

| 64. | kéri, hogy a fejlesztési és beruházási partnerségekben a támogatások kifizetését olyan konkrét kötelezettségvállalásoktól tegyék függővé, amelyeket a Bizottság és a tagállamok között folytatott párbeszéd keretében előre rögzítettek; úgy véli, hogy az előre meghatározott feltételeknek elő kell írniuk a tagállamok számára, hogy reformokat indítsanak annak érdekében, hogy a támogatások valóban a kohéziós politikához közvetlenül kapcsolódó területeken kerüljenek felhasználásra, illetve úgy véli, hogy a tagállamokat szükség esetén fel kell szólítani e követelmény teljesítésére, és a támogatásokat csak e feltételek teljesülése esetén szabad kiutalni; kéri, hogy az operatív programok irányításában részt vevő valamennyi szereplő befolyásolhassa a feltételrendszert; jogosnak véli, hogy ezek a feltételek terjedjenek ki különösen a már elfogadott (például az árszabályozással, a pályázatokkal, a közlekedéssel, az egészségüggyel kapcsolatos) uniós jogszabályok megfelelő végrehajtására annak érdekében, hogy megelőzzék a szabálytalanságokat és biztosítsák a hatékonyságot; elutasítja azonban azokat az előírásokat, amelyek alapvető szociális és gazdasági reformokat követelnek a tagállamoktól; valamennyi feltételnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és a partnerség elveit; |
| --- | --- |

64.

kéri, hogy a fejlesztési és beruházási partnerségekben a támogatások kifizetését olyan konkrét kötelezettségvállalásoktól tegyék függővé, amelyeket a Bizottság és a tagállamok között folytatott párbeszéd keretében előre rögzítettek; úgy véli, hogy az előre meghatározott feltételeknek elő kell írniuk a tagállamok számára, hogy reformokat indítsanak annak érdekében, hogy a támogatások valóban a kohéziós politikához közvetlenül kapcsolódó területeken kerüljenek felhasználásra, illetve úgy véli, hogy a tagállamokat szükség esetén fel kell szólítani e követelmény teljesítésére, és a támogatásokat csak e feltételek teljesülése esetén szabad kiutalni; kéri, hogy az operatív programok irányításában részt vevő valamennyi szereplő befolyásolhassa a feltételrendszert; jogosnak véli, hogy ezek a feltételek terjedjenek ki különösen a már elfogadott (például az árszabályozással, a pályázatokkal, a közlekedéssel, az egészségüggyel kapcsolatos) uniós jogszabályok megfelelő végrehajtására annak érdekében, hogy megelőzzék a szabálytalanságokat és biztosítsák a hatékonyságot; elutasítja azonban azokat az előírásokat, amelyek alapvető szociális és gazdasági reformokat követelnek a tagállamoktól; valamennyi feltételnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és a partnerség elveit;

| 65. | azon a véleményen van, hogy az új feltételrendszer nem eredményezhet adminisztratív többletterheket az érintett szereplők számára; ösztönzi a következetes, szabványos, egyszersmind objektíven értékelhető feltételrendszer kialakítását mind az ERFA, mind pedig az ESZA tekintetében; |
| --- | --- |

65.

azon a véleményen van, hogy az új feltételrendszer nem eredményezhet adminisztratív többletterheket az érintett szereplők számára; ösztönzi a következetes, szabványos, egyszersmind objektíven értékelhető feltételrendszer kialakítását mind az ERFA, mind pedig az ESZA tekintetében;

| 66. | úgy véli, hogy a Bizottság feladata a feltételek meghatározása és azok betartásának ellenőrzése, továbbá megfelelő cselekvési terveket szorgalmaz a tagállamok és a régiók tekintetében; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a Bizottság feladata a feltételek meghatározása és azok betartásának ellenőrzése, továbbá megfelelő cselekvési terveket szorgalmaz a tagállamok és a régiók tekintetében;

| 67. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy eredményorientáltabb kohéziós politikát kell folytatni, amit megfelelő célkitűzések és mutatók előzetes meghatározása révén lehet megvalósítani; hangsúlyozza, hogy e tekintetben csak néhány jól meghatározott és mérhető mutatóról lehet szó, melyeknek közvetlen összefüggésben kell állniuk a támogatás gyakorlati eredményeivel, és melyeket a régiókkal/tagállamokkal együtt kell meghatározni; úgy véli azonban, hogy a teljesítmények mérése céljából javasolt összes eszköznek és kritériumnak továbbra is a programok minőségi szemléletén kell alapulnia; |
| --- | --- |

67.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy eredményorientáltabb kohéziós politikát kell folytatni, amit megfelelő célkitűzések és mutatók előzetes meghatározása révén lehet megvalósítani; hangsúlyozza, hogy e tekintetben csak néhány jól meghatározott és mérhető mutatóról lehet szó, melyeknek közvetlen összefüggésben kell állniuk a támogatás gyakorlati eredményeivel, és melyeket a régiókkal/tagállamokkal együtt kell meghatározni; úgy véli azonban, hogy a teljesítmények mérése céljából javasolt összes eszköznek és kritériumnak továbbra is a programok minőségi szemléletén kell alapulnia;

| 68. | úgy véli, hogy a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból nyújtott regionális támogatásokat meghatározó mutatókat az Eurostat legutóbbi adataira kell alapozni, hogy teljes mértékben figyelembe vegyék a válság által a régiókra gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásokat; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból nyújtott regionális támogatásokat meghatározó mutatókat az Eurostat legutóbbi adataira kell alapozni, hogy teljes mértékben figyelembe vegyék a válság által a régiókra gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásokat;

| 69. | felszólít az ESZA hatékonyságának és átláthatóságának növelésére az eredményekre fokozottabban összpontosító fellépések révén, és e célból kéri a tisztább és mérhetőbb célkitűzések és eredménymutatók előzetes meghatározását, amelyek különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, illetve a magas színvonalú munkaerő-piaci integráció terén elért sikereket mérik; úgy véli, hogy az érintett feleket az irányítás minden szintjén be kell vonni e célkitűzések és eredménymutatók meghatározásába, ez utóbbiakat pedig jóval a finanszírozás megkezdése előtt meg kell világosan határozni, hogy a tagállamok és a Bizottság egyaránt értékelhesse az elért eredményeket és hasznosíthassa a tapasztalatokat a következő tervezési szakaszban; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az ESZA pénzeszközeinek szétosztását előzetes feltételektől tegyék függővé, beleértve az uniós jogszabályok és az uniós célkitűzések átültetésének előfeltételét, ami elengedhetetlen az ESZA intézkedéseinek sikeréhez, illetve a strukturális reformokhoz és a szükséges igazgatási kapacitások biztosításához; hangsúlyozza, hogy az eredményorientált szemlélet nem vezethet ahhoz, hogy a kis kedvezményezettek hátrányos helyzetbe kerüljenek, illetve a hozzáférés terén újabb akadályokba ütközzenek vagy kockázatokkal találják szembe magukat; |
| --- | --- |

69.

felszólít az ESZA hatékonyságának és átláthatóságának növelésére az eredményekre fokozottabban összpontosító fellépések révén, és e célból kéri a tisztább és mérhetőbb célkitűzések és eredménymutatók előzetes meghatározását, amelyek különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, illetve a magas színvonalú munkaerő-piaci integráció terén elért sikereket mérik; úgy véli, hogy az érintett feleket az irányítás minden szintjén be kell vonni e célkitűzések és eredménymutatók meghatározásába, ez utóbbiakat pedig jóval a finanszírozás megkezdése előtt meg kell világosan határozni, hogy a tagállamok és a Bizottság egyaránt értékelhesse az elért eredményeket és hasznosíthassa a tapasztalatokat a következő tervezési szakaszban; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az ESZA pénzeszközeinek szétosztását előzetes feltételektől tegyék függővé, beleértve az uniós jogszabályok és az uniós célkitűzések átültetésének előfeltételét, ami elengedhetetlen az ESZA intézkedéseinek sikeréhez, illetve a strukturális reformokhoz és a szükséges igazgatási kapacitások biztosításához; hangsúlyozza, hogy az eredményorientált szemlélet nem vezethet ahhoz, hogy a kis kedvezményezettek hátrányos helyzetbe kerüljenek, illetve a hozzáférés terén újabb akadályokba ütközzenek vagy kockázatokkal találják szembe magukat;

| 70. | úgy véli, hogy a kohéziós politika egyik alapvető elve az állami és a magánszférából származó társfinanszírozás; kéri, hogy vizsgálják felül az uniós finanszírozás felső határát, amelynek szorosabban kellene illeszkednie a regionális fejlettségi szinthez, az európai hozzáadott értékhez és a támogatott intézkedések típusaihoz, és a határt ezeknek megfelelően kell emelni vagy csökkenteni; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a kohéziós politika egyik alapvető elve az állami és a magánszférából származó társfinanszírozás; kéri, hogy vizsgálják felül az uniós finanszírozás felső határát, amelynek szorosabban kellene illeszkednie a regionális fejlettségi szinthez, az európai hozzáadott értékhez és a támogatott intézkedések típusaihoz, és a határt ezeknek megfelelően kell emelni vagy csökkenteni;

| 71. | sürgeti a tagállamokat és a régiókat, hogy a társfinanszírozási eszközöket előretekintően tervezzék meg és pénzügyi tervezés révén is erősítsék meg; |
| --- | --- |

71.

sürgeti a tagállamokat és a régiókat, hogy a társfinanszírozási eszközöket előretekintően tervezzék meg és pénzügyi tervezés révén is erősítsék meg;

| 72. | kéri a közvetlen működési támogatásokkal kapcsolatban annak figyelembe vételét, hogy a kohéziós politika különösen a nagyobb vállalatoknál inkább a járulékos hatásokat és nem a székhelyre vonatkozó döntéseket támogatja, ezért kéri, hogy a nagy magánvállalkozások számára nyújtott támogatást a kutatási és fejlődési beruházásokra összpontosítsák vagy a jelenlegi gyakorlatnál gyakrabban infrastrukturális támogatásként közvetetten biztosítsák; kéri továbbá, hogy a strukturális alapokról szóló általános rendelet tartalmazzon olyan világos szabályokat, amelyek megtiltják az Unión belüli székhelyáthelyezés bármilyen uniós finanszírozását, jelentősen csökkentik a székhelyáthelyezésre irányuló beruházások felülvizsgálatára vonatkozó küszöbértéket, kizárják a nagyvállalatokat a közvetlen működési támogatásokból és tízéves határidőt szabnak meg a műveletek lebonyolítására; |
| --- | --- |

72.

kéri a közvetlen működési támogatásokkal kapcsolatban annak figyelembe vételét, hogy a kohéziós politika különösen a nagyobb vállalatoknál inkább a járulékos hatásokat és nem a székhelyre vonatkozó döntéseket támogatja, ezért kéri, hogy a nagy magánvállalkozások számára nyújtott támogatást a kutatási és fejlődési beruházásokra összpontosítsák vagy a jelenlegi gyakorlatnál gyakrabban infrastrukturális támogatásként közvetetten biztosítsák; kéri továbbá, hogy a strukturális alapokról szóló általános rendelet tartalmazzon olyan világos szabályokat, amelyek megtiltják az Unión belüli székhelyáthelyezés bármilyen uniós finanszírozását, jelentősen csökkentik a székhelyáthelyezésre irányuló beruházások felülvizsgálatára vonatkozó küszöbértéket, kizárják a nagyvállalatokat a közvetlen működési támogatásokból és tízéves határidőt szabnak meg a műveletek lebonyolítására;

| 73. | elismeri az új finanszírozási eszközök multiplikátor hatását és mozgósítási potenciálját, általános értelemben támogatja a kölcsönből történő finanszírozás fokozását és kéri, hogy a feltöltődő pénzügyi eszközöket terjesszék ki a megfelelőnek bizonyuló támogatási területekre; kéri, hogy a teljes támogatási időszakra egyszerűsítéseket és nagyobb jogbiztonságot biztosítsanak, valamint hogy hozzanak létre egy közösségi katalógust, amely meghatározza, mely projekteknek nyújtanak kölcsönt és melyeknek támogatást; kéri, hogy az eszközök kiigazíthatók, ezért valamennyi régió és város tekintetében életképesek és megvalósíthatók legyenek; úgy véli, hogy legfeljebb egy támogatási időszak után az eszközök felhasználása iránti felelősséget a nemzeti szintekre, illetve a projektek szintjeire kell átruházni; megjegyzi, hogy a jelenlegi időszakban nem minden tagállam fogadott el a JESSICA-hoz hasonló pénzügyi eszközök kezelésére decentralizált megközelítést; hangsúlyozza, hogy a városok számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani; |
| --- | --- |

73.

elismeri az új finanszírozási eszközök multiplikátor hatását és mozgósítási potenciálját, általános értelemben támogatja a kölcsönből történő finanszírozás fokozását és kéri, hogy a feltöltődő pénzügyi eszközöket terjesszék ki a megfelelőnek bizonyuló támogatási területekre; kéri, hogy a teljes támogatási időszakra egyszerűsítéseket és nagyobb jogbiztonságot biztosítsanak, valamint hogy hozzanak létre egy közösségi katalógust, amely meghatározza, mely projekteknek nyújtanak kölcsönt és melyeknek támogatást; kéri, hogy az eszközök kiigazíthatók, ezért valamennyi régió és város tekintetében életképesek és megvalósíthatók legyenek; úgy véli, hogy legfeljebb egy támogatási időszak után az eszközök felhasználása iránti felelősséget a nemzeti szintekre, illetve a projektek szintjeire kell átruházni; megjegyzi, hogy a jelenlegi időszakban nem minden tagállam fogadott el a JESSICA-hoz hasonló pénzügyi eszközök kezelésére decentralizált megközelítést; hangsúlyozza, hogy a városok számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani;

| 74. | hangsúlyozza, hogy a támogatási források nyújtását mindig választási lehetőségként kell fenntartani, és a helyi szereplőknek kell felhasználniuk a finanszírozás regionális szükségleteknek megfelelő keverékét; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy a támogatási források nyújtását mindig választási lehetőségként kell fenntartani, és a helyi szereplőknek kell felhasználniuk a finanszírozás regionális szükségleteknek megfelelő keverékét;

| 75. | úgy véli, hogy az EBB-nek jelentősebb szerepet kell vállalnia a TEN-infrastruktúrák finanszírozásában; kéri több olyan megközelítés kialakítását, amelyek a köz- és magánszféra közötti önálló partnerségeken alapuló megoldásokhoz vezetnek; úgy véli, hogy alapvetően az Európai Parlament tartozik fő felelősséggel a megfelelő átláthatóság, valamint a döntéshozatali és ellenőrzési feladatok iránt; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy az EBB-nek jelentősebb szerepet kell vállalnia a TEN-infrastruktúrák finanszírozásában; kéri több olyan megközelítés kialakítását, amelyek a köz- és magánszféra közötti önálló partnerségeken alapuló megoldásokhoz vezetnek; úgy véli, hogy alapvetően az Európai Parlament tartozik fő felelősséggel a megfelelő átláthatóság, valamint a döntéshozatali és ellenőrzési feladatok iránt;

| 76. | üdvözli az EBB és a Bizottság között a kohéziós politika keretében a három kezdeményezés – JESSICA, JEREMIE és JASMINE – végrehajtása tekintetében folytatott együttműködést, amelynek fokoznia kell a kohéziós politika hatékonyságát és eredményességét, valamint javítania kell a strukturális alapok működését; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is fogadjon el aktív közös kezdeményezéseket az EBB-vel, főként a kohéziós politika területén, valamint hogy biztosítson pénzügyi támogatást a kkv-k részére; |
| --- | --- |

76.

üdvözli az EBB és a Bizottság között a kohéziós politika keretében a három kezdeményezés – JESSICA, JEREMIE és JASMINE – végrehajtása tekintetében folytatott együttműködést, amelynek fokoznia kell a kohéziós politika hatékonyságát és eredményességét, valamint javítania kell a strukturális alapok működését; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is fogadjon el aktív közös kezdeményezéseket az EBB-vel, főként a kohéziós politika területén, valamint hogy biztosítson pénzügyi támogatást a kkv-k részére;

| 77. | úgy véli, hogy a globális támogatások az önállóan, az európai regionális politika célkitűzései szerint meghatározott innovációs stratégiák tekintetében a régiók alatti szinten megfelelő eszköznek bizonyulnak; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy a globális támogatások az önállóan, az európai regionális politika célkitűzései szerint meghatározott innovációs stratégiák tekintetében a régiók alatti szinten megfelelő eszköznek bizonyulnak;

| 78. | elutasítja azonban a globális támogatásokra vonatkozó kvótákat vagy kötelezettségvállalásokat, mivel azok ellentétesek lehetnek a kiemelt célkitűzések régiók igényeihez illeszkedő meghatározásával; |
| --- | --- |

78.

elutasítja azonban a globális támogatásokra vonatkozó kvótákat vagy kötelezettségvállalásokat, mivel azok ellentétesek lehetnek a kiemelt célkitűzések régiók igényeihez illeszkedő meghatározásával;

Költségvetés, pénzügyi eljárások, a bürokrácia csökkentése, költségvetési fegyelem, pénzügyi ellenőrzés

| 79. | úgy véli, hogy a hétéves pénzügyi tervezési időszakok kialakítása a kohéziós politika számára sikeres volt, és legalább a következő programozási időszak végéig (2020) meg kellene tartani; kéri azonban egy olyan rendszer kialakítását, amely lehetővé teszi az alapfeltételek gyorsabb stratégiai átértékelését, hogy az EU a különleges eseményekre (pénzügyi válság, energiaválság, természeti katasztrófák) még gyorsabban és nagyobb rugalmassággal legyen képes reagálni; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a hétéves pénzügyi tervezési időszakok kialakítása a kohéziós politika számára sikeres volt, és legalább a következő programozási időszak végéig (2020) meg kellene tartani; kéri azonban egy olyan rendszer kialakítását, amely lehetővé teszi az alapfeltételek gyorsabb stratégiai átértékelését, hogy az EU a különleges eseményekre (pénzügyi válság, energiaválság, természeti katasztrófák) még gyorsabban és nagyobb rugalmassággal legyen képes reagálni;

| 80. | hangsúlyozza, hogy az EU költségvetése a jelenlegi szerkezetében, allokációs mechanizmusaival és a különböző alapokat szabályozó rendeletekkel a kohéziós és a strukturális politika végrehajtása tekintetében bevált, és hogy ezért csak azokon a területeken kell változtatásokat végrehajtani, ahol az eljárások nem bizonyultak sikeresnek, illetve ellentmondanak a jelenlegi költségvetési rendeletnek; támogatja ezzel összefüggésben a Bizottság azon javaslatait, amelyek célja a regionális fejlesztés tekintetében rendelkezésre álló valamennyi forrásra vonatkozó szabályok összehangolása; kéri azonban, hogy a bevett és bevált szerkezettel kapcsolatos minden, mégoly csekély mértékű módosítás esetében is különösen elővigyázatosan járjanak el annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a nemzeti és regionális hivatali működésének zavarai és bizonytalanságai, valamint a kedvezményezettek többletterhei, különösen a kis struktúrájú és korlátozott kapacitású kedvezményezettek esetében; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy az EU költségvetése a jelenlegi szerkezetében, allokációs mechanizmusaival és a különböző alapokat szabályozó rendeletekkel a kohéziós és a strukturális politika végrehajtása tekintetében bevált, és hogy ezért csak azokon a területeken kell változtatásokat végrehajtani, ahol az eljárások nem bizonyultak sikeresnek, illetve ellentmondanak a jelenlegi költségvetési rendeletnek; támogatja ezzel összefüggésben a Bizottság azon javaslatait, amelyek célja a regionális fejlesztés tekintetében rendelkezésre álló valamennyi forrásra vonatkozó szabályok összehangolása; kéri azonban, hogy a bevett és bevált szerkezettel kapcsolatos minden, mégoly csekély mértékű módosítás esetében is különösen elővigyázatosan járjanak el annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a nemzeti és regionális hivatali működésének zavarai és bizonytalanságai, valamint a kedvezményezettek többletterhei, különösen a kis struktúrájú és korlátozott kapacitású kedvezményezettek esetében;

| 81. | úgy véli, hogy megvalósítható az Európa 2020 célkitűzéseinek integrációja a célkitűzések és alapok meglévő struktúráiba és ezzel a költségvetési tételekbe is; elutasítja az uniós költségvetésnek a növekedés „intelligens”, „befogadó” vagy „fenntartható” elméleti fogalmai szerinti mindennemű felosztását, valamint a kohéziós politika különféle költségvetési tételek közötti mindennemű széttördelését; úgy véli, hogy e politika számára az EU költségvetésében önálló tételt kellene elkülöníteni; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy megvalósítható az Európa 2020 célkitűzéseinek integrációja a célkitűzések és alapok meglévő struktúráiba és ezzel a költségvetési tételekbe is; elutasítja az uniós költségvetésnek a növekedés „intelligens”, „befogadó” vagy „fenntartható” elméleti fogalmai szerinti mindennemű felosztását, valamint a kohéziós politika különféle költségvetési tételek közötti mindennemű széttördelését; úgy véli, hogy e politika számára az EU költségvetésében önálló tételt kellene elkülöníteni;

| 82. | nézete szerint a 2013 utáni kohéziós politika még nagyobb mértékben képes hozzájárulni az EU régióinak további és fenntartható fejlődéséhez, és kulcsfontosságú szerepe van az Európa 2020 stratégia végrehajtásában, és ezért kéri, hogy céljaira legalább ugyanazokat a költségvetési előirányzatokat biztosítsák; |
| --- | --- |

82.

nézete szerint a 2013 utáni kohéziós politika még nagyobb mértékben képes hozzájárulni az EU régióinak további és fenntartható fejlődéséhez, és kulcsfontosságú szerepe van az Európa 2020 stratégia végrehajtásában, és ezért kéri, hogy céljaira legalább ugyanazokat a költségvetési előirányzatokat biztosítsák;

| 83. | emlékeztet rá, hogy az Európai Számvevőszék éveken át azt jelentette, hogy a kohéziós területen tett kifizetésekre több mint 5 %-os hibaarány jellemző, de megjegyzi, hogy ez az arány 11 %-ról esett vissza az utolsó mentesítési eljárás idejére, amit a Számvevőszék éves jelentése is bizonyít, illetve hogy a felügyeleti és ellenőrző rendszerek csak részben hatékonyak; emellett felszólít a hibaszámítási módszer egyértelművé tételére, mivel a Számvevőszék és a Bizottság által benyújtott adatok közötti eltérések zavart keltenek és erősítik a bizalmatlanságot a hivatalos adatokkal szemben; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet rá, hogy az Európai Számvevőszék éveken át azt jelentette, hogy a kohéziós területen tett kifizetésekre több mint 5 %-os hibaarány jellemző, de megjegyzi, hogy ez az arány 11 %-ról esett vissza az utolsó mentesítési eljárás idejére, amit a Számvevőszék éves jelentése is bizonyít, illetve hogy a felügyeleti és ellenőrző rendszerek csak részben hatékonyak; emellett felszólít a hibaszámítási módszer egyértelművé tételére, mivel a Számvevőszék és a Bizottság által benyújtott adatok közötti eltérések zavart keltenek és erősítik a bizalmatlanságot a hivatalos adatokkal szemben;

| 84. | kéri, hogy a strukturális alapok felhasználásával súlyos szabálytalanságokat elkövető tagállamok esetében fogadjanak el szigorúbb szabályokat az ezen alapok felhasználásával kapcsolatos szabálytalanságok kivizsgálása tekintetében, valamint a kifizetések módszeres megszakítására és felfüggesztésére irányuló eljárás tekintetében is, amennyiben egyértelmű bizonyítékok jelentős hiányosságokat mutatnak ki az akkreditált hatóságok működésében; ezzel szemben kéri, hogy a megfelelő alapkezelő rendszerrel rendelkező tagállamokban szüntessék meg a szükségtelen ellenőrzéseket; úgy véli, hogy a „bizalmi szerződés” és az „egységes ellenőrzés” elveit, amilyen gyakran csak lehet, alkalmazni kellene; |
| --- | --- |

84.

kéri, hogy a strukturális alapok felhasználásával súlyos szabálytalanságokat elkövető tagállamok esetében fogadjanak el szigorúbb szabályokat az ezen alapok felhasználásával kapcsolatos szabálytalanságok kivizsgálása tekintetében, valamint a kifizetések módszeres megszakítására és felfüggesztésére irányuló eljárás tekintetében is, amennyiben egyértelmű bizonyítékok jelentős hiányosságokat mutatnak ki az akkreditált hatóságok működésében; ezzel szemben kéri, hogy a megfelelő alapkezelő rendszerrel rendelkező tagállamokban szüntessék meg a szükségtelen ellenőrzéseket; úgy véli, hogy a „bizalmi szerződés” és az „egységes ellenőrzés” elveit, amilyen gyakran csak lehet, alkalmazni kellene;

| 85. | felkéri a tagállamokat/állami hatóságokat, hogy jelöljék ki azokat a hatóságokat vagy szerveket, amelyek kizárólagos felelősséggel rendelkeznek a strukturális alapok eszközeinek jogszerű felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

85.

felkéri a tagállamokat/állami hatóságokat, hogy jelöljék ki azokat a hatóságokat vagy szerveket, amelyek kizárólagos felelősséggel rendelkeznek a strukturális alapok eszközeinek jogszerű felhasználása tekintetében;

| 86. | a pénzeszközöket kezelő hatóság (kifizető ügynökség / közigazgatási hatóság) vezetője szintjén aláírt éves irányítási nyilatkozatokat megfelelő eszköznek tartja a jelentéstételi és ellenőrzési lánc megerősítésére, továbbá hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a nyilatkozatok tartalmi pontossága; ezért hibás nyilatkozatok esetére szankcionálási rendszer bevezetését kéri; továbbra is kitart a nemzeti megbízhatósági nyilatkozatokkal kapcsolatos cél mellett; |
| --- | --- |

86.

a pénzeszközöket kezelő hatóság (kifizető ügynökség / közigazgatási hatóság) vezetője szintjén aláírt éves irányítási nyilatkozatokat megfelelő eszköznek tartja a jelentéstételi és ellenőrzési lánc megerősítésére, továbbá hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a nyilatkozatok tartalmi pontossága; ezért hibás nyilatkozatok esetére szankcionálási rendszer bevezetését kéri; továbbra is kitart a nemzeti megbízhatósági nyilatkozatokkal kapcsolatos cél mellett;

| 87. | felszólítja a Bizottságot, hogy már a következő pénzügyi tervezési időszak kezdetétől vállaljon nagyobb felelősséget a nemzeti közigazgatási eljárások javítása érdekében; ezzel összefüggésben sürgősen szükségesnek tartja a támogatási programok egyszerűsítését és átláthatóbbá tételét, különösen a pénzügyi végrehajtás és a pénzügyi ellenőrzés tekintetében; úgy véli ezért, hogy a Bizottság feladata a nemzeti, illetve föderális közigazgatási és ellenőrző szervek akkreditációs eljárásának végrehajtása; úgy véli, hogy az egyszerűsített és kevésbé gyakori jelentéstételre való feljogosítás feltételéül a sikeres akkreditációkat és az alacsonyabb hibaszázalékot kell előírni; |
| --- | --- |

87.

felszólítja a Bizottságot, hogy már a következő pénzügyi tervezési időszak kezdetétől vállaljon nagyobb felelősséget a nemzeti közigazgatási eljárások javítása érdekében; ezzel összefüggésben sürgősen szükségesnek tartja a támogatási programok egyszerűsítését és átláthatóbbá tételét, különösen a pénzügyi végrehajtás és a pénzügyi ellenőrzés tekintetében; úgy véli ezért, hogy a Bizottság feladata a nemzeti, illetve föderális közigazgatási és ellenőrző szervek akkreditációs eljárásának végrehajtása; úgy véli, hogy az egyszerűsített és kevésbé gyakori jelentéstételre való feljogosítás feltételéül a sikeres akkreditációkat és az alacsonyabb hibaszázalékot kell előírni;

| 88. | ugyanakkor kéri a Bizottság felügyeleti szerepének erősítését azáltal, hogy bevezetik a kifizetések szisztematikus megszakítását és felfüggesztését, mihelyt jól megalapozott bizonyíték utal arra, hogy az akkreditált hatóságok működése komolyan hiányos; felhívja a Bizottságot is, hogy dolgozzon ki szigorúbb terveket a hibás kifizetések behajtási arányának növelésére; |
| --- | --- |

88.

ugyanakkor kéri a Bizottság felügyeleti szerepének erősítését azáltal, hogy bevezetik a kifizetések szisztematikus megszakítását és felfüggesztését, mihelyt jól megalapozott bizonyíték utal arra, hogy az akkreditált hatóságok működése komolyan hiányos; felhívja a Bizottságot is, hogy dolgozzon ki szigorúbb terveket a hibás kifizetések behajtási arányának növelésére;

| 89. | kéri az ellenőrzési rendszer egyszerűsítését, az ellenőrzési szintek számának csökkentését, valamint a felelősségi körök tisztázását a Bizottság és a tagállamok között; felszólít az egyszintű ellenőrzési eljárás alkalmazására, amelynek során a tagállamok ellenőrzik a projekteket, a Bizottság pedig ellenőrzi a tagállamok ellenőrzési rendszereit; |
| --- | --- |

89.

kéri az ellenőrzési rendszer egyszerűsítését, az ellenőrzési szintek számának csökkentését, valamint a felelősségi körök tisztázását a Bizottság és a tagállamok között; felszólít az egyszintű ellenőrzési eljárás alkalmazására, amelynek során a tagállamok ellenőrzik a projekteket, a Bizottság pedig ellenőrzi a tagállamok ellenőrzési rendszereit;

| 90. | úgy véli, hogy az operatív programok teljesítményének javítása érdekében a régiókon belüli projektkiválasztás esetében gyakrabban kellene pályázati eljárásokat alkalmazni; |
| --- | --- |

90.

úgy véli, hogy az operatív programok teljesítményének javítása érdekében a régiókon belüli projektkiválasztás esetében gyakrabban kellene pályázati eljárásokat alkalmazni;

| 91. | kéri, hogy az adminisztráció egyszerűsítése érdekében tegyék általánosabbá a szabványosított eljárást, és amennyiben ez a rendszer megfelelő, alkalmazzanak magasabb költségegységeket és az általános költségek átalányösszeg-alapú bejelentését; kéri, hogy fokozottan vegyék figyelembe az arányosság elvét, vagyis a kisebb programok végrehajtását kössék lényegesen kevesebb jelentéstételi és felülvizsgálati kötelezettséghez; |
| --- | --- |

91.

kéri, hogy az adminisztráció egyszerűsítése érdekében tegyék általánosabbá a szabványosított eljárást, és amennyiben ez a rendszer megfelelő, alkalmazzanak magasabb költségegységeket és az általános költségek átalányösszeg-alapú bejelentését; kéri, hogy fokozottan vegyék figyelembe az arányosság elvét, vagyis a kisebb programok végrehajtását kössék lényegesen kevesebb jelentéstételi és felülvizsgálati kötelezettséghez;

| 92. | a Bizottságtól éves szinten egy nyilvános „hibajegyzék” elkészítését kéri, amely kiterjed a jelentéstételi és közzétételi kötelezettségek nem kielégítő és/vagy késedelmes teljesítésére, valamint a strukturális alapokkal kapcsolatos szabálytalanságokra, visszaélésekre és csalásokra; kéri, hogy ennek során a tagállamok és az alapok szerint tegyenek különbséget; |
| --- | --- |

92.

a Bizottságtól éves szinten egy nyilvános „hibajegyzék” elkészítését kéri, amely kiterjed a jelentéstételi és közzétételi kötelezettségek nem kielégítő és/vagy késedelmes teljesítésére, valamint a strukturális alapokkal kapcsolatos szabálytalanságokra, visszaélésekre és csalásokra; kéri, hogy ennek során a tagállamok és az alapok szerint tegyenek különbséget;

| 93. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nehézkes adminisztráció megakadályozza a kisvállalkozásokat és a kis szervezeteket abban, hogy a strukturális alapok támogatásában részesüljenek; kéri, hogy a vonatkozó szabályok és a technikai dokumentumok a lehető legvilágosabbak legyenek; |
| --- | --- |

93.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nehézkes adminisztráció megakadályozza a kisvállalkozásokat és a kis szervezeteket abban, hogy a strukturális alapok támogatásában részesüljenek; kéri, hogy a vonatkozó szabályok és a technikai dokumentumok a lehető legvilágosabbak legyenek;

| 94. | kéri, hogy vezessenek be olyan éves számlaelszámolási eljárásokat, amelyek lefedik az új pénzügyi tervezési időszakra bevezetendő többéves programokat is; |
| --- | --- |

94.

kéri, hogy vezessenek be olyan éves számlaelszámolási eljárásokat, amelyek lefedik az új pénzügyi tervezési időszakra bevezetendő többéves programokat is;

| 95. | a teljes lebonyolítási és ellenőrzési rendszer tekintetében hatékony e-kormányzati megoldásokat (egységes űrlapokat) tart szükségesnek; kéri, hogy a Bizottság koordinálásával valósítsák meg a tagállamok közötti tapasztalatcserét, valamint az igazgatási és ellenőrzési hatóságok tekintetében koordinált végrehajtási keretet hozzanak létre; |
| --- | --- |

95.

a teljes lebonyolítási és ellenőrzési rendszer tekintetében hatékony e-kormányzati megoldásokat (egységes űrlapokat) tart szükségesnek; kéri, hogy a Bizottság koordinálásával valósítsák meg a tagállamok közötti tapasztalatcserét, valamint az igazgatási és ellenőrzési hatóságok tekintetében koordinált végrehajtási keretet hozzanak létre;

| 96. | támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy csak akkor nyújtsanak költségtérítéseket a nemzeti hatóságoknak, ha a kedvezményezettnek kifizették a megfelelő uniós hozzájárulást; úgy véli, hogy ez felgyorsítja a kifizetést és döntő ösztönzést nyújt a szigorú nemzeti ellenőrzéshez; rámutat azonban, hogy a tagállamoknál és régióknál adott esetben likviditási problémák léphetnek fel és ezekre biztonsági megoldást kell találni; |
| --- | --- |

96.

támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy csak akkor nyújtsanak költségtérítéseket a nemzeti hatóságoknak, ha a kedvezményezettnek kifizették a megfelelő uniós hozzájárulást; úgy véli, hogy ez felgyorsítja a kifizetést és döntő ösztönzést nyújt a szigorú nemzeti ellenőrzéshez; rámutat azonban, hogy a tagállamoknál és régióknál adott esetben likviditási problémák léphetnek fel és ezekre biztonsági megoldást kell találni;

| 97. | ellentmondásosnak tartja a Bizottság javaslatát, miszerint a kifizetéseknek mindinkább az eredményeken kell alapulniuk, azaz a finanszírozandó projektnek először eredményeket kell felmutatnia; tart a nagyon bürokratikus ellenőrzéstől, azonban adott esetben elképzelhetőnek tart olyan feltételeket, amelyek a kifizetést a projektek és – például –az Európa 2020 stratégia közötti igazolt összhanghoz kötik; |
| --- | --- |

97.

ellentmondásosnak tartja a Bizottság javaslatát, miszerint a kifizetéseknek mindinkább az eredményeken kell alapulniuk, azaz a finanszírozandó projektnek először eredményeket kell felmutatnia; tart a nagyon bürokratikus ellenőrzéstől, azonban adott esetben elképzelhetőnek tart olyan feltételeket, amelyek a kifizetést a projektek és – például –az Európa 2020 stratégia közötti igazolt összhanghoz kötik;

| 98. | úgy véli, hogy miközben a visszafizetésnek akkor kell megérkeznie, amikor az uniós finanszírozást a projektekre már kifizették, nem szabad többletterheket róni a kedvezményezettekre olyan kamatok formájában, amelyek nem tükrözik a bármely bank vagy pénzügyi intézmény által nyújtott ilyen kölcsönök alacsony kockázati tényezőjét; |
| --- | --- |

98.

úgy véli, hogy miközben a visszafizetésnek akkor kell megérkeznie, amikor az uniós finanszírozást a projektekre már kifizették, nem szabad többletterheket róni a kedvezményezettekre olyan kamatok formájában, amelyek nem tükrözik a bármely bank vagy pénzügyi intézmény által nyújtott ilyen kölcsönök alacsony kockázati tényezőjét;

| 99. | szorgalmazza, hogy a végrehajtás során helyesen eljáró tagállamok tekintetében diverzifikálják a szankcionálási mechanizmusokat többek között bónuszrendszer formájában, különösen közigazgatási könnyítések révén; |
| --- | --- |

99.

szorgalmazza, hogy a végrehajtás során helyesen eljáró tagállamok tekintetében diverzifikálják a szankcionálási mechanizmusokat többek között bónuszrendszer formájában, különösen közigazgatási könnyítések révén;

| 100. | emlékeztet arra, hogy az egyéb strukturális alapoktól eltérően az ESZA sajátossága abban rejlik, hogy az szorosan kapcsolódik az általa támogatott célcsoportokhoz, továbbá az ESZA-t oly módon kell kialakítani, hogy elérhető legyen számos kis, helyi projekt számára; kéri a tagállamokat a pénzeszközök projektek részére történő haladéktalan továbbítására, hogy a kisebb kedvezményezettek is nehézségek nélkül hozzájussanak; kéri a Bizottságot és tagállamokat, hogy az ellenőrzési és auditálási kötelezettségek meghatározásánál vegyék figyelembe az arányosság elvét az időráfordítás és az erőfeszítések tekintetében, illetve a pénzügyi hozzájárulást, továbbá egyszerűsítsék az eljárásokat, csökkentsék a túlzott adminisztratív költségeket, valamint a munkahely-teremtésre és a foglalkoztatás növelésére irányuló uniós célkitűzések megvalósítása céljából számolják fel a projektek és a kedvezményezettek által elérhető eredmények előtt álló egyéb akadályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy növelje az irányító hatóságok és a kedvezményezettek finanszírozással kapcsolatos választási lehetőségeit, és hogy tegyen javaslatot a hagyományos elszámolás mellett a standard költségmodell választhatóságára; |
| --- | --- |

100.

emlékeztet arra, hogy az egyéb strukturális alapoktól eltérően az ESZA sajátossága abban rejlik, hogy az szorosan kapcsolódik az általa támogatott célcsoportokhoz, továbbá az ESZA-t oly módon kell kialakítani, hogy elérhető legyen számos kis, helyi projekt számára; kéri a tagállamokat a pénzeszközök projektek részére történő haladéktalan továbbítására, hogy a kisebb kedvezményezettek is nehézségek nélkül hozzájussanak; kéri a Bizottságot és tagállamokat, hogy az ellenőrzési és auditálási kötelezettségek meghatározásánál vegyék figyelembe az arányosság elvét az időráfordítás és az erőfeszítések tekintetében, illetve a pénzügyi hozzájárulást, továbbá egyszerűsítsék az eljárásokat, csökkentsék a túlzott adminisztratív költségeket, valamint a munkahely-teremtésre és a foglalkoztatás növelésére irányuló uniós célkitűzések megvalósítása céljából számolják fel a projektek és a kedvezményezettek által elérhető eredmények előtt álló egyéb akadályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy növelje az irányító hatóságok és a kedvezményezettek finanszírozással kapcsolatos választási lehetőségeit, és hogy tegyen javaslatot a hagyományos elszámolás mellett a standard költségmodell választhatóságára;

| 101. | támogatja a Bizottság javaslatát, amely szerint a nagyobb fokú rugalmasság biztosítása érdekében az „n+2” és az „n+3” szabályt bizonyos helyzetekben rendszeresen, lehetőség szerint a tagállami kiutalások szintjén kellene alkalmazni, kivéve az első támogatási évben, valamint a határokon átnyúló programok esetében, az automatikus visszavonási szabálytól történő bármely egyéb eltérésnek pedig a stratégiai programokkal, az eredményalapú orientációval és az előzetes feltételességgel kapcsolatos új rendelkezések miatt szükséges adminisztratív többletterheket kellene tükröznie; a határokon átnyúló programok esetében akár még az „n+3” szabályt is támogatja, hogy figyelembe vegyék a nyelvi és kulturális kihívásokkal egyébként is megterhelt, lassú közigazgatási eljárásokat; úgy véli, hogy ez biztosítja a magas minőségű beruházások és a programok zökkenőmentes és gyors végrehajtása közötti kiegyensúlyozott kapcsolatot; |
| --- | --- |

101.

támogatja a Bizottság javaslatát, amely szerint a nagyobb fokú rugalmasság biztosítása érdekében az „n+2” és az „n+3” szabályt bizonyos helyzetekben rendszeresen, lehetőség szerint a tagállami kiutalások szintjén kellene alkalmazni, kivéve az első támogatási évben, valamint a határokon átnyúló programok esetében, az automatikus visszavonási szabálytól történő bármely egyéb eltérésnek pedig a stratégiai programokkal, az eredményalapú orientációval és az előzetes feltételességgel kapcsolatos új rendelkezések miatt szükséges adminisztratív többletterheket kellene tükröznie; a határokon átnyúló programok esetében akár még az „n+3” szabályt is támogatja, hogy figyelembe vegyék a nyelvi és kulturális kihívásokkal egyébként is megterhelt, lassú közigazgatási eljárásokat; úgy véli, hogy ez biztosítja a magas minőségű beruházások és a programok zökkenőmentes és gyors végrehajtása közötti kiegyensúlyozott kapcsolatot;

Szomszédsági és bővítési politikák

| 102. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz (ENPI) a kohéziós politika szempontjából nagy jelentőséggel bír az Európai Unión kívüli országokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködésben; tudomásul veszi a program végrehajtásában jelenleg fennálló problémákat meggyőződése, hogy végül szükség lesz arra, hogy az ENPI határokon átnyúló együttműködési programjait visszavonják a kohéziós politika alá; úgy véli, hogy éppen a szomszédos országok infrastrukturális kapcsolatai (közlekedés, energia és környezet) gyakorolnak pozitív hatást az európai határ menti régiókra; kéri, hogy az ENPI eszközeit fokozottabban összpontosítsák az energiaügy és a közlekedési infrastruktúrák stratégiai szükségleteire; hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet ezzel összefüggésben a makrorégiók játszhatnak; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ERFA-tól függő kezdeményezések, az előcsatlakozási támogatási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) közötti hatékonyabb szinergiák kialakításának lehetőségét; kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy a regionális politikákban már meglévő és működő struktúrákat az ENPI kezelésére is alkalmazni lehetne-e; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz (ENPI) a kohéziós politika szempontjából nagy jelentőséggel bír az Európai Unión kívüli országokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködésben; tudomásul veszi a program végrehajtásában jelenleg fennálló problémákat meggyőződése, hogy végül szükség lesz arra, hogy az ENPI határokon átnyúló együttműködési programjait visszavonják a kohéziós politika alá; úgy véli, hogy éppen a szomszédos országok infrastrukturális kapcsolatai (közlekedés, energia és környezet) gyakorolnak pozitív hatást az európai határ menti régiókra; kéri, hogy az ENPI eszközeit fokozottabban összpontosítsák az energiaügy és a közlekedési infrastruktúrák stratégiai szükségleteire; hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet ezzel összefüggésben a makrorégiók játszhatnak; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ERFA-tól függő kezdeményezések, az előcsatlakozási támogatási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) közötti hatékonyabb szinergiák kialakításának lehetőségét; kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy a regionális politikákban már meglévő és működő struktúrákat az ENPI kezelésére is alkalmazni lehetne-e;

| 103. | hangsúlyozza továbbá az uniós bővítési folyamatnak az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) révén szerzett kohéziós jelentőségét, mely eszköz a tagjelölt országok számára a kohéziós struktúrákhoz való tartalmi és szerkezeti felkészítést nyújt; felhívja a figyelmet a tagállamokban tapasztalható végrehajtási problémákra; emlékeztet az IPA eredeti céljára, különösen a pénzügyi kapacitásépítésre és az intézmények kiépítésére, valamint a tagjelölt országok által a közösségi kohéziós politika végrehajtására tett előkészületek támogatására, amelyek célja, hogy csatlakozásuk időpontjában ezek az országok maradéktalanul befejezzék a közösségi vívmányok átültetését; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg az IPA jelenlegi működésében tapasztalható problémákat; |
| --- | --- |

103.

hangsúlyozza továbbá az uniós bővítési folyamatnak az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) révén szerzett kohéziós jelentőségét, mely eszköz a tagjelölt országok számára a kohéziós struktúrákhoz való tartalmi és szerkezeti felkészítést nyújt; felhívja a figyelmet a tagállamokban tapasztalható végrehajtási problémákra; emlékeztet az IPA eredeti céljára, különösen a pénzügyi kapacitásépítésre és az intézmények kiépítésére, valamint a tagjelölt országok által a közösségi kohéziós politika végrehajtására tett előkészületek támogatására, amelyek célja, hogy csatlakozásuk időpontjában ezek az országok maradéktalanul befejezzék a közösségi vívmányok átültetését; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg az IPA jelenlegi működésében tapasztalható problémákat;

| 104. | ismételten kéri a Regionális Fejlesztési Bizottság felelősségteljes bevonását ezen eszközök jövőbeli kialakításába; |
| --- | --- |

104.

ismételten kéri a Regionális Fejlesztési Bizottság felelősségteljes bevonását ezen eszközök jövőbeli kialakításába;

*

* *

| 105. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az uniós régiók és tartományok elnökeinek. |
| --- | --- |

105.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az uniós régiók és tartományok elnökeinek.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 12. o.

(3)  HL L 210., 2006.7.31., 19. o.

(4)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(5)  HL L 210., 2006.7.31., 79. o.

(6)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

(7)  HL L 391., 2006.12.30., 1. o.

(8)  HL C 74. E, 2008.3.20., 275. o.

(9)  HL C 117. E, 2010.5.6., 65. o.

(10)  HL C 161 E, 2011.31.5., 120. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0341

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0356.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0357.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0286.

(15)  HL C 166., 2011.6.7., 35. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/38

---

2011. július 5., keddA fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás

P7_TA(2011)0317

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről (2010/2300(INI))

2013/C 33 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a G8-ak által a 2005. évi gleneagles-i csúcstalálkozón, valamint az azt követő G8-és G20-találkozókon a segítségnyújtás mértékére, a szubszaharai Afrika számára nyújtott segélyre és a segítségnyújtás minőségére vonatkozóan vállalt kötelezettségekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak által a 2005. évi gleneagles-i csúcstalálkozón, valamint az azt követő G8-és G20-találkozókon a segítségnyújtás mértékére, a szubszaharai Afrika számára nyújtott segélyre és a segítségnyújtás minőségére vonatkozóan vállalt kötelezettségekre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-án kiadott millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-án kiadott millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a fejlesztésről szóló európai konszenzusra (1), valamint a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódexre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésről szóló európai konszenzusra (1), valamint a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódexre (2),

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének („fejlesztési együttműködési eszköz” (DCI)) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének („fejlesztési együttműködési eszköz” (DCI)) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló, 2006. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló, 2006. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel 2010. május 5-i állásfoglalására, a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2008-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. május 5-i állásfoglalására, a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2008-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (5),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról szóló 2011. február 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról szóló 2011. február 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 11/2010. sz. különjelentésére: „Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 11/2010. sz. különjelentésére: „Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban”,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a fejlődő országoknak szánt uniós költségvetési támogatások jövőjéről szóló zöld könyvére (COM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a fejlődő országoknak szánt uniós költségvetési támogatások jövőjéről szóló zöld könyvére (COM(2010)0586),

| — | tekintettel a „The Aid Delivery Methods. Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support” (Támogatásnyújtási módszerek. Az általános költségvetési támogatás tervezése, kivitelezése és irányítása) című 2007-es bizottsági dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „The Aid Delivery Methods. Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support” (Támogatásnyújtási módszerek. Az általános költségvetési támogatás tervezése, kivitelezése és irányítása) című 2007-es bizottsági dokumentumra,

| — | tekintettel a „Költségvetési támogatás: A fejlődés finanszírozásának hatékony módja?” címet viselő 2008-as bizottsági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Költségvetési támogatás: A fejlődés finanszírozásának hatékony módja?” címet viselő 2008-as bizottsági jelentésére,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Gazdasági, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának a költségvetési támogatás mint az AKCS országokban nyújtott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) eszközéről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Gazdasági, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának a költségvetési támogatás mint az AKCS országokban nyújtott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) eszközéről szóló jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0206/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0206/2011),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió fejlesztéspolitikájával szemben támasztott legfőbb célkitűzés a szegénység csökkentése és hosszú távon való felszámolása, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió fejlesztéspolitikájával szemben támasztott legfőbb célkitűzés a szegénység csökkentése és hosszú távon való felszámolása,

| B. | mivel a költségvetési támogatás a segítségnyújtás egyik legfontosabb eszközévé vált, |
| --- | --- |

B.

mivel a költségvetési támogatás a segítségnyújtás egyik legfontosabb eszközévé vált,

| C. | mivel a támogatók jó része az általános és az ágazati költségvetési támogatást egy olyan eszköznek tekinti, amely ösztönzően hat a partnerországok fejlesztési politikával és a tartós reformfolyamatokkal kapcsolatos felelősségvállalására, erősíti a nemzeti elszámoltathatósági intézményeket és rendszereket, segíti a növekedést, a szegénység csökkentését és a fejlesztési célok megvalósítását, |
| --- | --- |

C.

mivel a támogatók jó része az általános és az ágazati költségvetési támogatást egy olyan eszköznek tekinti, amely ösztönzően hat a partnerországok fejlesztési politikával és a tartós reformfolyamatokkal kapcsolatos felelősségvállalására, erősíti a nemzeti elszámoltathatósági intézményeket és rendszereket, segíti a növekedést, a szegénység csökkentését és a fejlesztési célok megvalósítását,

| D. | mivel elsőként a programalapú fellépések feltételeinek– beleértve a költségvetési támogatást vagy a további modelleket – megteremtését szolgáló működőképes kapacitásfejlesztésre van szükség, |
| --- | --- |

D.

mivel elsőként a programalapú fellépések feltételeinek– beleértve a költségvetési támogatást vagy a további modelleket – megteremtését szolgáló működőképes kapacitásfejlesztésre van szükség,

| E. | mivel a költségvetési támogatás a hagyományos projektalapú megközelítés bizonyos gyengeségeit hivatott orvosolni (magas tranzakciós költségek, szétdarabolt párhuzamos rendszerek), és ekként az uniós intézkedések Lisszaboni Szerződésben hangsúlyozott koherenciájának és eredményességét erősíteni, |
| --- | --- |

E.

mivel a költségvetési támogatás a hagyományos projektalapú megközelítés bizonyos gyengeségeit hivatott orvosolni (magas tranzakciós költségek, szétdarabolt párhuzamos rendszerek), és ekként az uniós intézkedések Lisszaboni Szerződésben hangsúlyozott koherenciájának és eredményességét erősíteni,

| F. | mivel a költségvetési támogatásnak hozzá kellene járulnia a segítségnyújtás minőségének és hatékonyságának növeléséhez, különösen a saját felelősség és az összehangolás tekintetében, mivel az adományozók és a kedvezményezettek közötti politikai párbeszéd lehetővé teszi a hozzájárulásoknak az egyes országok által a szegénység csökkentésére irányuló nemzeti stratégiákban meghatározott prioritásokhoz való hozzáigazítását, |
| --- | --- |

F.

mivel a költségvetési támogatásnak hozzá kellene járulnia a segítségnyújtás minőségének és hatékonyságának növeléséhez, különösen a saját felelősség és az összehangolás tekintetében, mivel az adományozók és a kedvezményezettek közötti politikai párbeszéd lehetővé teszi a hozzájárulásoknak az egyes országok által a szegénység csökkentésére irányuló nemzeti stratégiákban meghatározott prioritásokhoz való hozzáigazítását,

| G. | mivel a költségvetési támogatásról szóló európai számvevőszéki jelentésben felsorolt kockázatok ellenére a költségvetési támogatás általános feltételrendszerére jellemző „dinamikus megközelítés” továbbra is a politikai párbeszéd fontos eszközéül szolgál; mivel a költségvetési támogatást semmiképp sem szabad „biankó csekknek” tekinteni, |
| --- | --- |

G.

mivel a költségvetési támogatásról szóló európai számvevőszéki jelentésben felsorolt kockázatok ellenére a költségvetési támogatás általános feltételrendszerére jellemző „dinamikus megközelítés” továbbra is a politikai párbeszéd fontos eszközéül szolgál; mivel a költségvetési támogatást semmiképp sem szabad „biankó csekknek” tekinteni,

| H. | mivel a kedvezményezett országok partnereikkel szemben vállalt kötelezettségei esetenként nehezíthetik a támogatás felhasználását, hiszen a támogatók által támasztott feltételek olykor ellentmondásosak, |
| --- | --- |

H.

mivel a kedvezményezett országok partnereikkel szemben vállalt kötelezettségei esetenként nehezíthetik a támogatás felhasználását, hiszen a támogatók által támasztott feltételek olykor ellentmondásosak,

| I. | mivel ezidáig az Európai Unió a partnerségi megállapodások keretében elsősorban az emberi jogok („első generációs jog”) és nem a társadalmi, gazdasági és kulturális jogok („második generációs jog”) megsértésére utalt, |
| --- | --- |

I.

mivel ezidáig az Európai Unió a partnerségi megállapodások keretében elsősorban az emberi jogok („első generációs jog”) és nem a társadalmi, gazdasági és kulturális jogok („második generációs jog”) megsértésére utalt,

| J. | mivel a feltételrendszerben tapasztalható következetlenségek megelőzése végett a támogatóknak konzultálniuk kellene egymással, |
| --- | --- |

J.

mivel a feltételrendszerben tapasztalható következetlenségek megelőzése végett a támogatóknak konzultálniuk kellene egymással,

| K. | mivel – a Lisszaboni Szerződés 2. cikkének (3) bekezdése szerint – az Európai Unió egyik célja a fenntartható szociális piacgazdaság támogatása, és ennek érvényesülnie kell a fejlesztési politika és a szomszédsági politika vonatkozásában is, |
| --- | --- |

K.

mivel – a Lisszaboni Szerződés 2. cikkének (3) bekezdése szerint – az Európai Unió egyik célja a fenntartható szociális piacgazdaság támogatása, és ennek érvényesülnie kell a fejlesztési politika és a szomszédsági politika vonatkozásában is,

| L. | mivel a partnerkormány saját állampolgáraival szemben felelősséget vállal a költségvetés kezelésével kapcsolatban a parlamentje által gyakorolt ellenőrzésen, valamint civil társadalmának az államháztartással kapcsolatos kérdésekről történő tájékoztatásán keresztül, ami alapvető kapacitásfejlesztési tényezőnek tekinthető, |
| --- | --- |

L.

mivel a partnerkormány saját állampolgáraival szemben felelősséget vállal a költségvetés kezelésével kapcsolatban a parlamentje által gyakorolt ellenőrzésen, valamint civil társadalmának az államháztartással kapcsolatos kérdésekről történő tájékoztatásán keresztül, ami alapvető kapacitásfejlesztési tényezőnek tekinthető,

| 1. | üdvözli a költségvetési támogatásról szóló zöld könyvben meghatározott bizottsági kezdeményezést, amely főként a partnerországok belső fejlődésének ösztönzését szorgalmazza és követeli, hogy oly módon határozzák meg a költségvetési támogatásra vonatkozó támogathatósági kritériumokat, hogy az esetleges túlköltekezés kockázata, illetve az ilyen típusú támogatások helytelen felhasználása elkerülhető legyen, figyelembe véve az olyan tényezőket, mint például az országok korrupciós indexe, |
| --- | --- |

1.

üdvözli a költségvetési támogatásról szóló zöld könyvben meghatározott bizottsági kezdeményezést, amely főként a partnerországok belső fejlődésének ösztönzését szorgalmazza és követeli, hogy oly módon határozzák meg a költségvetési támogatásra vonatkozó támogathatósági kritériumokat, hogy az esetleges túlköltekezés kockázata, illetve az ilyen típusú támogatások helytelen felhasználása elkerülhető legyen, figyelembe véve az olyan tényezőket, mint például az országok korrupciós indexe,

| 2. | üdvözli az európai szintű konzultációs folyamatot; reméli, hogy a költségvetés-támogatás odaítélésének gyakorlatát a hatékonyság növelése érdekében tárgyilagosan fogják elemezni és javítani; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az európai szintű konzultációs folyamatot; reméli, hogy a költségvetés-támogatás odaítélésének gyakorlatát a hatékonyság növelése érdekében tárgyilagosan fogják elemezni és javítani;

| 3. | emlékeztet rá, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint a szegénység csökkentése és felszámolása az EU elsődleges fejlesztéspolitikai célja; hangsúlyozza, hogy a szegénységnek több dimenziója is van, például emberi, gazdasági, társadalmi-kulturális, nemi, környezeti és politikai, amelyeket az EU fejlesztési politikájának mind kezelnie kell; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet rá, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint a szegénység csökkentése és felszámolása az EU elsődleges fejlesztéspolitikai célja; hangsúlyozza, hogy a szegénységnek több dimenziója is van, például emberi, gazdasági, társadalmi-kulturális, nemi, környezeti és politikai, amelyeket az EU fejlesztési politikájának mind kezelnie kell;

| 4. | véleménye szerint az EU támogatásoknak valódi minőségi változást kell elindítaniuk a partnerországokban, és a költségvetési támogatást e cél elérésének hatékony eszközéül ismeri el, feltéve, hogy a költségvetési támogatási feltételesség mellett, illetve hatékony politikai és szakpolitikai párbeszéddel összhangban alkalmazzák; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint az EU támogatásoknak valódi minőségi változást kell elindítaniuk a partnerországokban, és a költségvetési támogatást e cél elérésének hatékony eszközéül ismeri el, feltéve, hogy a költségvetési támogatási feltételesség mellett, illetve hatékony politikai és szakpolitikai párbeszéddel összhangban alkalmazzák;

| 5. | hangsúlyozza a politikák következetességének kulcsfontosságú és elengedhetetlen szerepét a nagy hatással járó fejlesztéspolitika végrehajtása során; továbbá kéri, hogy az uniós kül- és biztonságpolitika összpontosítson a demokrácia és az emberi jogok előmozdítására, a békére és biztonságra, amelyek mind a fenntartható fejlődés kulcsfontosságú előfeltételei; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a katasztrófakockázatot csökkentő intézkedések általános érvényesítésére irányuló módszeresebb erőfeszítéseket kér; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a politikák következetességének kulcsfontosságú és elengedhetetlen szerepét a nagy hatással járó fejlesztéspolitika végrehajtása során; továbbá kéri, hogy az uniós kül- és biztonságpolitika összpontosítson a demokrácia és az emberi jogok előmozdítására, a békére és biztonságra, amelyek mind a fenntartható fejlődés kulcsfontosságú előfeltételei; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a katasztrófakockázatot csökkentő intézkedések általános érvényesítésére irányuló módszeresebb erőfeszítéseket kér;

| 6. | álláspontja szerint az adózás biztosítja a fenntartható fejlesztés finanszírozás számára a független forrásokat és fontos kötelék a fejlődő országok kormányai és polgárai között; kéri, hogy az életképes államháztartás-irányítási rendszerek és az átfogó adózási infrastruktúra kiépítését tegyék a költségvetési támogatás egyik legjelentősebb prioritásává; azt javasolja, hogy a költségvetési támogatási politikába foglalják bele az adóparadicsomok, az adóelkerülés és a jogellenes tőkekiáramlás elleni küzdelmet szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

6.

álláspontja szerint az adózás biztosítja a fenntartható fejlesztés finanszírozás számára a független forrásokat és fontos kötelék a fejlődő országok kormányai és polgárai között; kéri, hogy az életképes államháztartás-irányítási rendszerek és az átfogó adózási infrastruktúra kiépítését tegyék a költségvetési támogatás egyik legjelentősebb prioritásává; azt javasolja, hogy a költségvetési támogatási politikába foglalják bele az adóparadicsomok, az adóelkerülés és a jogellenes tőkekiáramlás elleni küzdelmet szolgáló eszközöket;

| 7. | hangsúlyozza, hogy adott esetben az ágazati költségvetési támogatás eszközéhez kell folyamodni az alapvető szociális ágazatok – úgymint az egészségügy, az oktatás, a legkiszolgáltatottabb személyek, és különösen a fogyatékkal élők támogatása – fokozottabb megcélzása érdekében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy adott esetben az ágazati költségvetési támogatás eszközéhez kell folyamodni az alapvető szociális ágazatok – úgymint az egészségügy, az oktatás, a legkiszolgáltatottabb személyek, és különösen a fogyatékkal élők támogatása – fokozottabb megcélzása érdekében;

| 8. | rámutat, hogy a költségvetési támogatást nem szabad az EU sajátos gazdasági és stratégiai érdekeinek érvényesítésére, hanem a fejlődő országok fejlesztési céljainak – különösen a szegénység és éhezés felszámolásának – elérésére kell felhasználni és segítséget kell nyújtani a fejlődő országok ezirányú erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a költségvetési támogatást nem szabad az EU sajátos gazdasági és stratégiai érdekeinek érvényesítésére, hanem a fejlődő országok fejlesztési céljainak – különösen a szegénység és éhezés felszámolásának – elérésére kell felhasználni és segítséget kell nyújtani a fejlődő országok ezirányú erőfeszítéseihez;

| 9. | emlékeztet az Európai Unió költségvetési támogatás terén játszott úttörő szerepére, valamint az Európai Bizottság e területre vonatkozó szakértelme révén hozzáadott értékre; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet az Európai Unió költségvetési támogatás terén játszott úttörő szerepére, valamint az Európai Bizottság e területre vonatkozó szakértelme révén hozzáadott értékre;

| 10. | megjegyzi, hogy a költségvetési támogatás a velejáró, költségvetési kérdésekről folyó párbeszéd révén nem csak a kormányok elszámoltathatóságát fokozza, hanem az adományozók koordinációját; rámutat, hogy ez az előrevivő út a feltörekvő országbeli adományozók jobb koordinációjához is; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a költségvetési támogatás a velejáró, költségvetési kérdésekről folyó párbeszéd révén nem csak a kormányok elszámoltathatóságát fokozza, hanem az adományozók koordinációját; rámutat, hogy ez az előrevivő út a feltörekvő országbeli adományozók jobb koordinációjához is;

| 11. | hangsúlyozza ezért az Európai Unió amelletti elhivatottságát, hogy tapasztalatának előnyeiből más intézményi szereplők is részesüljenek, mindenekelőtt a Busan támogatásának hatékonyságát vizsgáló magas szintű fórum során; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza ezért az Európai Unió amelletti elhivatottságát, hogy tapasztalatának előnyeiből más intézményi szereplők is részesüljenek, mindenekelőtt a Busan támogatásának hatékonyságát vizsgáló magas szintű fórum során;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a költségvetési támogatást nyújtó szereplők nagy része által alkalmazott dinamikus megközelítés számtalan kockázatot rejt, amelyeket kellőképp figyelembe kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen nemzeti szintű értékeléseket a költségvetési támogatás lehetséges kockázatairól és hasznáról a partnerországokban; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a költségvetési támogatást nyújtó szereplők nagy része által alkalmazott dinamikus megközelítés számtalan kockázatot rejt, amelyeket kellőképp figyelembe kell venni; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen nemzeti szintű értékeléseket a költségvetési támogatás lehetséges kockázatairól és hasznáról a partnerországokban;

| 13. | felkéri az Európai Uniót a költségvetési támogatás kezelésére, az egyéb támogatási módokkal való komplementaritás kiaknázása céljából; |
| --- | --- |

13.

felkéri az Európai Uniót a költségvetési támogatás kezelésére, az egyéb támogatási módokkal való komplementaritás kiaknázása céljából;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság ellenőrzési mechanizmusán kívül a parlamenti ellenőrzést, valamint a civil társadalom tájékoztatását is meg kell erősíteni a költségvetési támogatásban részesülő országokban; kiemeli továbbá, hogy a kedvezményezett országok államháztartására vonatkozó optimális ellenőrzés kialakítása a források rendelkezésre bocsátásának előfeltétele; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság ellenőrzési mechanizmusán kívül a parlamenti ellenőrzést, valamint a civil társadalom tájékoztatását is meg kell erősíteni a költségvetési támogatásban részesülő országokban; kiemeli továbbá, hogy a kedvezményezett országok államháztartására vonatkozó optimális ellenőrzés kialakítása a források rendelkezésre bocsátásának előfeltétele;

| 15. | emlékeztet, hogy a világosan meghatározott, széles körben támogatott és szorosan nyomon követett mutatók nélkülözhetetlenek a harmadik országoknak nyújtott költségvetési támogatás konkrét hatásainak kimutatására, valamint hogy az illetékes költségvetési hatóságokat rendszeresen tájékoztatni kell a költségvetési támogatásra vonatkozó döntéshozatalt alakító mutatókról és iránymutatásokról; hangsúlyozza, hogy e mutatókat pontosabban kell a partnerországok sajátos igényeihez igazítani, elkerülendő a Bizottság által követett univerzális („mindent egy kaptafára”) megközelítést, amely esetlegesen épp ellentétes hatást váltana ki; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet, hogy a világosan meghatározott, széles körben támogatott és szorosan nyomon követett mutatók nélkülözhetetlenek a harmadik országoknak nyújtott költségvetési támogatás konkrét hatásainak kimutatására, valamint hogy az illetékes költségvetési hatóságokat rendszeresen tájékoztatni kell a költségvetési támogatásra vonatkozó döntéshozatalt alakító mutatókról és iránymutatásokról; hangsúlyozza, hogy e mutatókat pontosabban kell a partnerországok sajátos igényeihez igazítani, elkerülendő a Bizottság által követett univerzális („mindent egy kaptafára”) megközelítést, amely esetlegesen épp ellentétes hatást váltana ki;

| 16. | kéri, hogy a kedvezményezett ország költségvetésének parlamenti vizsgálatát szabják meg a költségvetési támogatás folyósításának feltételéül; kéri a partnerországokban a parlamentek és a civil társadalom széles körű részvételét annak érdekében, hogy a költségvetési támogatási pénzeszközök felhasználásáról demokratikus döntés szülessen; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy a kedvezményezett ország költségvetésének parlamenti vizsgálatát szabják meg a költségvetési támogatás folyósításának feltételéül; kéri a partnerországokban a parlamentek és a civil társadalom széles körű részvételét annak érdekében, hogy a költségvetési támogatási pénzeszközök felhasználásáról demokratikus döntés szülessen;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy a költségvetéshez nyújtott támogatások odaítélése előtt bizonyosodjon meg arról, hogy a beavatkozás célkitűzései a kedvezményezett ország nemzeti programjának részét képezik, és arról, hogy a más adományozók nyújtotta támogatásokhoz képest megvalósul a koordináció, komplementaritás és koherencia elve, valamint a kedvezményezett ország által már elkülönített források kiegészítésének elve; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy a költségvetéshez nyújtott támogatások odaítélése előtt bizonyosodjon meg arról, hogy a beavatkozás célkitűzései a kedvezményezett ország nemzeti programjának részét képezik, és arról, hogy a más adományozók nyújtotta támogatásokhoz képest megvalósul a koordináció, komplementaritás és koherencia elve, valamint a kedvezményezett ország által már elkülönített források kiegészítésének elve;

| 18. | az uniós költségvetés-támogatások helytállóságának biztosítása érdekében felkéri a Bizottságot, hogy a költségvetéshez nyújtott támogatások műveleteinek elindítására vonatkozó határozatok előkészítésének és dokumentációjának javítása révén egyszerűsítse a programozási és tervezési eljárást; a küldöttségek rendelkezésére álló erőforrásokkal kapcsolatban alkalmazott megkötések miatt – ami gyakran korlátozza egyes tevékenységek ellátását – felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő képzett személyzetet a végrehajtáshoz, mivel a költségvetéshez nyújtott támogatás más elemzői készségeket követel, mint a projekt- vagy programfinanszírozás; |
| --- | --- |

18.

az uniós költségvetés-támogatások helytállóságának biztosítása érdekében felkéri a Bizottságot, hogy a költségvetéshez nyújtott támogatások műveleteinek elindítására vonatkozó határozatok előkészítésének és dokumentációjának javítása révén egyszerűsítse a programozási és tervezési eljárást; a küldöttségek rendelkezésére álló erőforrásokkal kapcsolatban alkalmazott megkötések miatt – ami gyakran korlátozza egyes tevékenységek ellátását – felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő képzett személyzetet a végrehajtáshoz, mivel a költségvetéshez nyújtott támogatás más elemzői készségeket követel, mint a projekt- vagy programfinanszírozás;

| 19. | kitart amellett, hogy a kedvezményezett országok nemzeti parlamentjeinek és a civil társadalmi szervezeteknek vezető szerepet kell játszaniuk, mivel helyzetüknél fogva ők tudják legjobban meghatározni a legfontosabb ágazatokat, kidolgozni az országstratégiai dokumentumokat és ellenőrizni a költségvetési előirányzatokat; követeli, hogy a parlamenti ellenőrzés megerősítése érdekében a nemzeti parlamentek a civil társadalommal konzultálva, még a támogatókkal a költségvetési támogatásról folytatott párbeszéd előtt fogadják el az országstratégiai dokumentumokat; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy a kedvezményezett országok nemzeti parlamentjeinek és a civil társadalmi szervezeteknek vezető szerepet kell játszaniuk, mivel helyzetüknél fogva ők tudják legjobban meghatározni a legfontosabb ágazatokat, kidolgozni az országstratégiai dokumentumokat és ellenőrizni a költségvetési előirányzatokat; követeli, hogy a parlamenti ellenőrzés megerősítése érdekében a nemzeti parlamentek a civil társadalommal konzultálva, még a támogatókkal a költségvetési támogatásról folytatott párbeszéd előtt fogadják el az országstratégiai dokumentumokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési segélynek hatékonynak kell lennie; uniós szintű független értékelési rendszerek és az uniós segélyek által érintett valamennyi fél részére nyitva álló panaszmechanizmus kialakítását, valamint nemzeti szintű elszámoltathatósági mechanizmusok támogatását kéri; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési segélynek hatékonynak kell lennie; uniós szintű független értékelési rendszerek és az uniós segélyek által érintett valamennyi fél részére nyitva álló panaszmechanizmus kialakítását, valamint nemzeti szintű elszámoltathatósági mechanizmusok támogatását kéri;

| 21. | kéri, hogy a Bizottság nyújtson be egy számadatokat tartalmazó átfogó mérleget a helyi irányításnak megítélt általános, és ágazati költségvetési támogatásról, valamint tanulmányozza a költségvetési támogatás egy részének decentralizálásával és a helyi irányítás szereplőinek birtokába jutásával járó lehetőségeket és kockázatokat; |
| --- | --- |

21.

kéri, hogy a Bizottság nyújtson be egy számadatokat tartalmazó átfogó mérleget a helyi irányításnak megítélt általános, és ágazati költségvetési támogatásról, valamint tanulmányozza a költségvetési támogatás egy részének decentralizálásával és a helyi irányítás szereplőinek birtokába jutásával járó lehetőségeket és kockázatokat;

| 22. | felhívja az EU-t, hogy tartsa tiszteletben és mozdítsa elő a fejlődő országok fejlesztési stratégiájuk melletti valós elkötelezettségét és tartózkodjon a nemzeti politikai döntéshozók kiszorításától a költségvetési támogatást övező politikai párbeszéden keresztül, ami aláássa a demokratikus elszámoltathatóságot és hozzájárul a belföldi politikai realitások depolitizálásához; |
| --- | --- |

22.

felhívja az EU-t, hogy tartsa tiszteletben és mozdítsa elő a fejlődő országok fejlesztési stratégiájuk melletti valós elkötelezettségét és tartózkodjon a nemzeti politikai döntéshozók kiszorításától a költségvetési támogatást övező politikai párbeszéden keresztül, ami aláássa a demokratikus elszámoltathatóságot és hozzájárul a belföldi politikai realitások depolitizálásához;

| 23. | úgy véli, hogy a költségvetési támogatásnak a szegénység csökkentésében jelentős szerepet betöltő állami szektorokat, alapvetően az egészségügyi és oktatási minisztériumokat kell előnyben részesíteniük; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a költségvetési támogatásnak a szegénység csökkentésében jelentős szerepet betöltő állami szektorokat, alapvetően az egészségügyi és oktatási minisztériumokat kell előnyben részesíteniük;

| 24. | úgy véli továbbá, hogy a költségvetési támogatásba be kellene vezetni a nemek közötti egyenlőség elvét, belefoglalva azt a költségvetési folyamat minden szakaszába, előmozdítva a párbeszédet a nőszervezetekkel, valamint nemekre lebontott mutatók meghatározása által; |
| --- | --- |

24.

úgy véli továbbá, hogy a költségvetési támogatásba be kellene vezetni a nemek közötti egyenlőség elvét, belefoglalva azt a költségvetési folyamat minden szakaszába, előmozdítva a párbeszédet a nőszervezetekkel, valamint nemekre lebontott mutatók meghatározása által;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a fokozottabb kölcsönös felelősségvállalás érdekében az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia közvetítőként a kormány, a parlamenti képviselők és a civil társadalom között, és úgy véli ezért, hogy a költségvetési támogatásból az ágazati minisztériumok megerősítését célzó, technikai segítségnyújtásra fenntartott részt is fel lehetne használni a parlamentek és a civil társadalom hatásköreinek növelésére, hogy a költségvetési támogatás ellenőrzésére irányuló szerepüket teljes egészében betölthessék; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a fokozottabb kölcsönös felelősségvállalás érdekében az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia közvetítőként a kormány, a parlamenti képviselők és a civil társadalom között, és úgy véli ezért, hogy a költségvetési támogatásból az ágazati minisztériumok megerősítését célzó, technikai segítségnyújtásra fenntartott részt is fel lehetne használni a parlamentek és a civil társadalom hatásköreinek növelésére, hogy a költségvetési támogatás ellenőrzésére irányuló szerepüket teljes egészében betölthessék;

| 26. | hangsúlyozza támogatók kiemelkedő szerepét a partnerországok kapacitásfejlesztésének támogatásában és a helyi projekttámogatás kedvező hatását a partnerországokban a szegénység visszaszorítására, az inkluzív növekedésre és a fenntartható fejlődésre; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza támogatók kiemelkedő szerepét a partnerországok kapacitásfejlesztésének támogatásában és a helyi projekttámogatás kedvező hatását a partnerországokban a szegénység visszaszorítására, az inkluzív növekedésre és a fenntartható fejlődésre;

| 27. | aggodalommal tölti el, hogy a költségvetési támogatás hirtelen megvonása makro-gazdasági destablizációval járhat, valamint kedvezőtlenül hathat a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre; javasolja, hogy a költségvetési támogatások kifizetését a támogatók közötti egyeztetetett fellépés révén létrejött progresszív mechanizmus alapján, valamint a civil társadalommal és a partnerország parlamentjével folytatott konzultáció után csökkentsék, ily módon enyhíteni lehetne a csökkentés hatásait, elő lehetne segíteni a politikai párbeszédet és összehangolt megoldást lehetne találni a felmerülő nehézségekre; |
| --- | --- |

27.

aggodalommal tölti el, hogy a költségvetési támogatás hirtelen megvonása makro-gazdasági destablizációval járhat, valamint kedvezőtlenül hathat a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre; javasolja, hogy a költségvetési támogatások kifizetését a támogatók közötti egyeztetetett fellépés révén létrejött progresszív mechanizmus alapján, valamint a civil társadalommal és a partnerország parlamentjével folytatott konzultáció után csökkentsék, ily módon enyhíteni lehetne a csökkentés hatásait, elő lehetne segíteni a politikai párbeszédet és összehangolt megoldást lehetne találni a felmerülő nehézségekre;

| 28. | úgy véli, hogy a költségvetés támogatását a programozott segélyhez hasonlóan átmeneti eszközként kell kezelni, és nem akadályozhatja az országok azon képességének megerősítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy növeljék saját erőforrásaikat, például az adókat annak érdekében, hogy ne függjenek harmadik országok adományaitól; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a költségvetés támogatását a programozott segélyhez hasonlóan átmeneti eszközként kell kezelni, és nem akadályozhatja az országok azon képességének megerősítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy növeljék saját erőforrásaikat, például az adókat annak érdekében, hogy ne függjenek harmadik országok adományaitól;

| 29. | felkéri az adományozókat a költségvetési támogatás összehangoltságának és kiszámíthatóságának fokozására, és hangsúlyozza, hogy készen kell állniuk a partnerországokkal szembeni hosszú távú kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

29.

felkéri az adományozókat a költségvetési támogatás összehangoltságának és kiszámíthatóságának fokozására, és hangsúlyozza, hogy készen kell állniuk a partnerországokkal szembeni hosszú távú kötelezettségvállalásra;

| 30. | felhívja az EU-t, hogy tegyen megfelelő intézkedések annak érdekében, hogy a harmadik országok részéről megvalósuljon a pénzügyi stabilitásukat előmozdító mechanizmusokba történő befektetés melletti elkötelezettség; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t, hogy tegyen megfelelő intézkedések annak érdekében, hogy a harmadik országok részéről megvalósuljon a pénzügyi stabilitásukat előmozdító mechanizmusokba történő befektetés melletti elkötelezettség;

| 31. | ragaszkodik a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének („fejlesztési együttműködési eszköz” (DCI)) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt alábbi feltétel hatékony végrehajtásához, „A Közösség mindvégig az eredményeken és teljesítménymutatókon alapuló megközelítést fogja alkalmazni. egyértelműen meghatározza és nyomon követi annak feltételrendszerét, és támogatja a partnerországok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy erősítsék a parlamenti ellenőrzést és a pénzügyi ellenőrzési kapacitásokat, továbbá hogy növeljék az átláthatóságot és a nyilvánosságnak az információkhoz való hozzáférését”; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy terjessze ki ezt a rendelkezést az Európai Fejlesztési Alap kedvezményezett országainak (AKCS-országok) nyújtott költségvetés-támogatásra is, amely országok esetében egyelőre csupán az AKCS-EU partnerségi megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében rögzített, inkább technikai jellegű feltétel alkalmazandó; |
| --- | --- |

31.

ragaszkodik a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének („fejlesztési együttműködési eszköz” (DCI)) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt alábbi feltétel hatékony végrehajtásához, „A Közösség mindvégig az eredményeken és teljesítménymutatókon alapuló megközelítést fogja alkalmazni. egyértelműen meghatározza és nyomon követi annak feltételrendszerét, és támogatja a partnerországok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy erősítsék a parlamenti ellenőrzést és a pénzügyi ellenőrzési kapacitásokat, továbbá hogy növeljék az átláthatóságot és a nyilvánosságnak az információkhoz való hozzáférését”; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy terjessze ki ezt a rendelkezést az Európai Fejlesztési Alap kedvezményezett országainak (AKCS-országok) nyújtott költségvetés-támogatásra is, amely országok esetében egyelőre csupán az AKCS-EU partnerségi megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében rögzített, inkább technikai jellegű feltétel alkalmazandó;

| 32. | úgy ítéli meg, hogy – mivel a költségvetés-támogatás fontos stratégiai döntés az Unió partnerországokkal folytatott kapcsolataiban – az EUMSZ 290. cikkét (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) kell alkalmazni e segélytípus támogathatósági kritériumainak meghatározására, a Tanács és a Parlament mint társjogalkotók számára teljes körű együttdöntési jogkört biztosítva az ilyen támogatások odaítélése terén, beleértve szükség esetén a felhatalmazáson alapuló jogi aktus visszavonásának jogát is; |
| --- | --- |

32.

úgy ítéli meg, hogy – mivel a költségvetés-támogatás fontos stratégiai döntés az Unió partnerországokkal folytatott kapcsolataiban – az EUMSZ 290. cikkét (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) kell alkalmazni e segélytípus támogathatósági kritériumainak meghatározására, a Tanács és a Parlament mint társjogalkotók számára teljes körű együttdöntési jogkört biztosítva az ilyen támogatások odaítélése terén, beleértve szükség esetén a felhatalmazáson alapuló jogi aktus visszavonásának jogát is;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a jelentős kapacitásbeli hiányosságok és a gyenge kormányzás következtében számos fejlődő ország elesett a költségvetési támogatástól; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a jelentős kapacitásbeli hiányosságok és a gyenge kormányzás következtében számos fejlődő ország elesett a költségvetési támogatástól;

| 34. | véleménye szerint a költségvetési támogatásra vonatkozó finanszírozási határozatokat nem csupán a várt előnyöknek kell meghatározniuk, hanem a támogató és a partnerországokban jelentkező rövid- és hosszú távú kockázatoknak is; megjegyzi, hogy a Számvevőszék különjelentésében (7) teljes mértékben egyetért ezzel az értékeléssel, kiemelve, hogy szilárd kockázatkezelési keretet kell kidolgozni és végrehajtani; |
| --- | --- |

34.

véleménye szerint a költségvetési támogatásra vonatkozó finanszírozási határozatokat nem csupán a várt előnyöknek kell meghatározniuk, hanem a támogató és a partnerországokban jelentkező rövid- és hosszú távú kockázatoknak is; megjegyzi, hogy a Számvevőszék különjelentésében (7) teljes mértékben egyetért ezzel az értékeléssel, kiemelve, hogy szilárd kockázatkezelési keretet kell kidolgozni és végrehajtani;

| 35. | aggályosnak tartja, hogy a Számvevőszék a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről szóló, 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében sok nem számszerűsíthető hibát talált a költségvetéshez nyújtott támogatások esetében, melyek abból fakadtak, hogy a fizetési feltételek betartása nem volt jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítva; ugyanakkor örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a jogosultság kimutatásában alapvető javulás figyelhető meg a 10. EFA-ban a világosabb értékelési keretek miatt, amelyeket immár szisztematikusan használnak; |
| --- | --- |

35.

aggályosnak tartja, hogy a Számvevőszék a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről szóló, 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében sok nem számszerűsíthető hibát talált a költségvetéshez nyújtott támogatások esetében, melyek abból fakadtak, hogy a fizetési feltételek betartása nem volt jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítva; ugyanakkor örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a jogosultság kimutatásában alapvető javulás figyelhető meg a 10. EFA-ban a világosabb értékelési keretek miatt, amelyeket immár szisztematikusan használnak;

| 36. | emlékeztet arra, hogy a közjavakba – az oktatásba, szociális biztonságba, infrastruktúrába és termelő kapacitásokba – történő állami beruházások (különösen a mezőgazdasági kistermelők tekintetében) és a helyi piacok támogatása kulcsfontosságú a sikeres fejlesztési stratégiák vonatkozásában; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy a közjavakba – az oktatásba, szociális biztonságba, infrastruktúrába és termelő kapacitásokba – történő állami beruházások (különösen a mezőgazdasági kistermelők tekintetében) és a helyi piacok támogatása kulcsfontosságú a sikeres fejlesztési stratégiák vonatkozásában;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötötten változó mértékű részletek kifizetésének konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az ellenőrzések forrását, valamint hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák a közpénzek kezelésében tapasztalható előrehaladást; tegyék ezt oly módon, hogy határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik, mutassák be a ténylegesen elért haladást, és indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötötten változó mértékű részletek kifizetésének konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az ellenőrzések forrását, valamint hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák a közpénzek kezelésében tapasztalható előrehaladást; tegyék ezt oly módon, hogy határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik, mutassák be a ténylegesen elért haladást, és indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram;

| 38. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a kedvezményezett országokban jellemző korrupció elleni fellépés érdekében, ideértve szükség esetén a kifizetések felfüggesztését is; ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is folytasson szoros és rendszeres párbeszédet a partnerkormányokkal a korrupcióval kapcsolatos kérdésekben, illetve szenteljen kellő figyelmet az egyes fogadó országokon belül jelentkező, az elszámoltathatóságot és a korrupcióellenes mechanizmusokat erősítő képességfejlesztési szükségleteknek; |
| --- | --- |

38.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a kedvezményezett országokban jellemző korrupció elleni fellépés érdekében, ideértve szükség esetén a kifizetések felfüggesztését is; ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is folytasson szoros és rendszeres párbeszédet a partnerkormányokkal a korrupcióval kapcsolatos kérdésekben, illetve szenteljen kellő figyelmet az egyes fogadó országokon belül jelentkező, az elszámoltathatóságot és a korrupcióellenes mechanizmusokat erősítő képességfejlesztési szükségleteknek;

| 39. | a támogatások áramlásának kiszámíthatóságát igen fontos tényezőnek tekinti a kiadások minőségének biztosítását illetően, mivel lehetővé teszi a partnerországok számára, hogy hosszú távon tervezzék meg a költségeket és az ágazati politikák fejlődését szolgáló fellépéseket finanszírozzák; úgy véli, hogy támogatni kell e megközelítést a partnerország költségvetési politikája és a nemzeti bevételek mozgósítása révén, ami hosszú távon a támogatásoktól való függőség csökkentését eredményezi; |
| --- | --- |

39.

a támogatások áramlásának kiszámíthatóságát igen fontos tényezőnek tekinti a kiadások minőségének biztosítását illetően, mivel lehetővé teszi a partnerországok számára, hogy hosszú távon tervezzék meg a költségeket és az ágazati politikák fejlődését szolgáló fellépéseket finanszírozzák; úgy véli, hogy támogatni kell e megközelítést a partnerország költségvetési politikája és a nemzeti bevételek mozgósítása révén, ami hosszú távon a támogatásoktól való függőség csökkentését eredményezi;

| 40. | emlékeztet, hogy sok ország azért nem jogosult költségvetési támogatásra, mert az államháztartás kezelése terén nem tud felmutatni előrelépést, |
| --- | --- |

40.

emlékeztet, hogy sok ország azért nem jogosult költségvetési támogatásra, mert az államháztartás kezelése terén nem tud felmutatni előrelépést,

| 41. | úgy véli, a költségvetési támogatásnak fokozatosan kellene megvalósulnia a fejlődő országokban, kezdve egy korlátozott összeggel majd fokozatosan növelve azt a partnerországok kapacitásainak javulásának mértékében; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, a költségvetési támogatásnak fokozatosan kellene megvalósulnia a fejlődő országokban, kezdve egy korlátozott összeggel majd fokozatosan növelve azt a partnerországok kapacitásainak javulásának mértékében;

| 42. | emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatásnak hozzá kell járulnia a szegénység visszaszorításához, és a millenniumi fejlesztési célok, valamint az olyan elvek szerinti előrehaladáshoz, mint a partnerség, a segélyek hatékonysága és a fejlesztési politikák következetessége; kifejezi az eredményeken alapuló ösztönzők iránti támogatását, de hangsúlyozza, hogy a folyósítás váltakozásának a lehető legnagyobb mértékben előre jelezhetőnek kell lennie annak érdekében, hogy ne befolyásolja negatívan a költségvetési tervezést; megismétli, hogy költségvetés-támogatást csak olyan országoknak szabad nyújtani, amelyek érvényesítik és betartják az irányításra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó minimumkövetelményeket; hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági reformokhoz kapcsolódó feltételeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az emberi és társadalmi fejlődéssel; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatásnak hozzá kell járulnia a szegénység visszaszorításához, és a millenniumi fejlesztési célok, valamint az olyan elvek szerinti előrehaladáshoz, mint a partnerség, a segélyek hatékonysága és a fejlesztési politikák következetessége; kifejezi az eredményeken alapuló ösztönzők iránti támogatását, de hangsúlyozza, hogy a folyósítás váltakozásának a lehető legnagyobb mértékben előre jelezhetőnek kell lennie annak érdekében, hogy ne befolyásolja negatívan a költségvetési tervezést; megismétli, hogy költségvetés-támogatást csak olyan országoknak szabad nyújtani, amelyek érvényesítik és betartják az irányításra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó minimumkövetelményeket; hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági reformokhoz kapcsolódó feltételeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az emberi és társadalmi fejlődéssel;

| 43. | ösztönzi a fejlődő országokat és a Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezései, valamint az 1905/2006/EK rendelet 19. és 20. cikke értelmében segítsék elő a részvételen alapuló fejlődést, különös tekintettel a civil társadalommal, valamint a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációra; |
| --- | --- |

43.

ösztönzi a fejlődő országokat és a Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezései, valamint az 1905/2006/EK rendelet 19. és 20. cikke értelmében segítsék elő a részvételen alapuló fejlődést, különös tekintettel a civil társadalommal, valamint a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációra;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az ágazaton belül kísérő intézkedésekre jogosult banánszállító AKCS-országoknak való költségvetési támogatás odaítélése esetén a kifizetések kormányzási mutatók alapján megítélt változó részébe bele kell foglalni a Parlament által egy, a fent említett 2011. február 3-i álláspontjában szereplő módosításban meghatározottak szerint az 1905/2006/EK rendeletbe (DCI-rendelet) beilleszteni javasolt új, 17a. cikkben szereplő egyedi feltételeket; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az ágazaton belül kísérő intézkedésekre jogosult banánszállító AKCS-országoknak való költségvetési támogatás odaítélése esetén a kifizetések kormányzási mutatók alapján megítélt változó részébe bele kell foglalni a Parlament által egy, a fent említett 2011. február 3-i álláspontjában szereplő módosításban meghatározottak szerint az 1905/2006/EK rendeletbe (DCI-rendelet) beilleszteni javasolt új, 17a. cikkben szereplő egyedi feltételeket;

| 45. | követeli, hogy a Bizottság hozza nyilvánosságra a fejlődő országokkal kötött költségvetési támogatási megállapodásokat és a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződéseket; |
| --- | --- |

45.

követeli, hogy a Bizottság hozza nyilvánosságra a fejlődő országokkal kötött költségvetési támogatási megállapodásokat és a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződéseket;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az ágazati költségvetés-támogatás bizonyos körülmények között hasznos átmeneti lehetőséget biztosíthat az érintett kormányok és parlamentek segélyek finanszírozásába történő nagyobb mértékű bevonására, a támogatásoknak a millenniumi fejlesztési célokra történő lekötése mellett; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az ágazati költségvetés-támogatás bizonyos körülmények között hasznos átmeneti lehetőséget biztosíthat az érintett kormányok és parlamentek segélyek finanszírozásába történő nagyobb mértékű bevonására, a támogatásoknak a millenniumi fejlesztési célokra történő lekötése mellett;

| 47. | álláspontja szerint az olajban és ásványi anyagokban gazdag országoknak lehetőségük van saját fejlődésük és a szegénység elleni küzdelem átlátható adóbeszedési rendszerek és a gazdagság méltányos újraelosztása révén történő finanszírozására; |
| --- | --- |

47.

álláspontja szerint az olajban és ásványi anyagokban gazdag országoknak lehetőségük van saját fejlődésük és a szegénység elleni küzdelem átlátható adóbeszedési rendszerek és a gazdagság méltányos újraelosztása révén történő finanszírozására;

| 48. | úgy véli, hogy az MFC-szerződések elvileg az eredményhez kapcsolódó jó minőségű költségvetési támogatás példái (hosszú távúak, előre láthatóak, a szociális ágazatokra összpontosítanak stb.); kéri ezért, hogy 2011-ben az Európai Bizottság tegyen közzé egy értékelést az MFC-szerződésekről, valamint mérje fel ezek több országra történő kiterjesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az MFC-szerződések elvileg az eredményhez kapcsolódó jó minőségű költségvetési támogatás példái (hosszú távúak, előre láthatóak, a szociális ágazatokra összpontosítanak stb.); kéri ezért, hogy 2011-ben az Európai Bizottság tegyen közzé egy értékelést az MFC-szerződésekről, valamint mérje fel ezek több országra történő kiterjesztésének lehetőségét;

| 49. | kéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálat során, az egyes országokra vonatkozó stratégiai dokumentumok keretében tegye közzé a feltételrendszereket és a teljesítménymutatókat is; úgy véli, hogy a költségvetési támogatások teljesítménymutatóit a szegénység felszámolására irányuló célkitűzések teljesítésének, valamint a millenniumi fejlesztési célok elérésének függvényében kell meghatározni; |
| --- | --- |

49.

kéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálat során, az egyes országokra vonatkozó stratégiai dokumentumok keretében tegye közzé a feltételrendszereket és a teljesítménymutatókat is; úgy véli, hogy a költségvetési támogatások teljesítménymutatóit a szegénység felszámolására irányuló célkitűzések teljesítésének, valamint a millenniumi fejlesztési célok elérésének függvényében kell meghatározni;

| 50. | ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a bemeneti oldal ellenőrzése helyett meghatározott mutatók alapján mérje az eredményeket, oly módon javítva jelentéstételi rendszerét, hogy az a programok hatékonyságára összpontosítson; |
| --- | --- |

50.

ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a bemeneti oldal ellenőrzése helyett meghatározott mutatók alapján mérje az eredményeket, oly módon javítva jelentéstételi rendszerét, hogy az a programok hatékonyságára összpontosítson;

| 51. | megállapítja, hogy a partnerországokban hozott fejlesztési politikai intézkedések hatékonyságának értékelésekor teljes mértékben figyelembe kell venni a helyi feltételeket és tiszteletben kell tartani a Szerződésben foglalt uniós értékeket, többek között a jogállamiság és a demokrácia elvét; hangsúlyozza, hogy az igényeknek továbbra is az uniós fejlesztési segély odaítélésének alapvető feltételét kell képezniük; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a partnerországokban hozott fejlesztési politikai intézkedések hatékonyságának értékelésekor teljes mértékben figyelembe kell venni a helyi feltételeket és tiszteletben kell tartani a Szerződésben foglalt uniós értékeket, többek között a jogállamiság és a demokrácia elvét; hangsúlyozza, hogy az igényeknek továbbra is az uniós fejlesztési segély odaítélésének alapvető feltételét kell képezniük;

| 52. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre nyilvános jegyzéket, amelyben a hazai demokratikus intézmények erősítése és a kölcsönös elszámoltathatóság céljából átláthatóan felsorolják a költségvetés-támogatási megállapodásokat, eljárásokat és a fejlettségi mutatókat; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre nyilvános jegyzéket, amelyben a hazai demokratikus intézmények erősítése és a kölcsönös elszámoltathatóság céljából átláthatóan felsorolják a költségvetés-támogatási megállapodásokat, eljárásokat és a fejlettségi mutatókat;

| 53. | kéri a tagállamokat, hogy folytassanak következetesebb fejlesztési politikát mind nemzeti, mind közösségi szinten; felkéri a tagállamokat, forduljanak az Európai Külügyi Szolgálathoz, hogy az átfedések és a következetlenségek elkerülése érdekében fokozzák a költségvetési támogatások terén a Bizottsággal való koordinációt; |
| --- | --- |

53.

kéri a tagállamokat, hogy folytassanak következetesebb fejlesztési politikát mind nemzeti, mind közösségi szinten; felkéri a tagállamokat, forduljanak az Európai Külügyi Szolgálathoz, hogy az átfedések és a következetlenségek elkerülése érdekében fokozzák a költségvetési támogatások terén a Bizottsággal való koordinációt;

| 54. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat fejlesztési együttműködésük egymás közötti harmonizálására és az együttműködésben foglalt kötelezettség, a felek közötti kölcsönös elszámoltathatóság javítására; |
| --- | --- |

54.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat fejlesztési együttműködésük egymás közötti harmonizálására és az együttműködésben foglalt kötelezettség, a felek közötti kölcsönös elszámoltathatóság javítására;

| 55. | határozott meggyőződése, hogy a harmadik országokban nyújtandó jövőbeni európai uniós költségvetési támogatások alapos elemzésének ki kell terjednie az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe való beépítésének kérdésére; tisztában van a jelenlegi helyzet történelmi és intézményi hátterével, ám véleménye szerint eljött az idő arra, hogy a Tanács, a tagállamok és az AKCS-országok tudomásul vegyék, hogy a jelenlegi helyzet árt az európai uniós költségvetési támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának; kiemeli ugyanakkor, hogy a költségvetésbe való ilyen beépítés nem eredményezheti a fejlesztési politikákra előirányzott pénzügyi keretösszeg csökkenését; |
| --- | --- |

55.

határozott meggyőződése, hogy a harmadik országokban nyújtandó jövőbeni európai uniós költségvetési támogatások alapos elemzésének ki kell terjednie az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe való beépítésének kérdésére; tisztában van a jelenlegi helyzet történelmi és intézményi hátterével, ám véleménye szerint eljött az idő arra, hogy a Tanács, a tagállamok és az AKCS-országok tudomásul vegyék, hogy a jelenlegi helyzet árt az európai uniós költségvetési támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának; kiemeli ugyanakkor, hogy a költségvetésbe való ilyen beépítés nem eredményezheti a fejlesztési politikákra előirányzott pénzügyi keretösszeg csökkenését;

| 56. | felkéri a tagállamokat, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az egyéb politikák terén követett gyakorlattal összhangban javítsák a harmadik országoknak nyújtott saját költségvetési támogatásuk koordinációját az esetleges vagy meglévő átfedések, ellentmondások és következetlenségek elkerülése és/vagy felszámolása érdekében; sajnálattal veszi tudomásul a felülvizsgálatokat, amelyek szerint ágazati szinten a gyenge szakpolitikák, intézmények és szolgáltató-rendszerek arra ösztönzik a támogatókat, hogy saját rendszereiket használják a projektek végrehajtása során, és inkább kétoldalú, nem pedig összehangolt módon lépjenek fel, ami még inkább elfogadhatatlan a szűkös finanszírozásra való tekintettel, és ami igen megnehezíti, hogy az EU betartsa a kiszámíthatóbb támogatásokra vonatkozó ígéreteit; fenntartja, hogy a legnagyobb hozzáadott értéket nyújtó egyes területekre való összpontosításnak kell irányítania az európai uniós költségvetési támogatást az előkészítés és a folyósítás összes szakaszában; |
| --- | --- |

56.

felkéri a tagállamokat, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az egyéb politikák terén követett gyakorlattal összhangban javítsák a harmadik országoknak nyújtott saját költségvetési támogatásuk koordinációját az esetleges vagy meglévő átfedések, ellentmondások és következetlenségek elkerülése és/vagy felszámolása érdekében; sajnálattal veszi tudomásul a felülvizsgálatokat, amelyek szerint ágazati szinten a gyenge szakpolitikák, intézmények és szolgáltató-rendszerek arra ösztönzik a támogatókat, hogy saját rendszereiket használják a projektek végrehajtása során, és inkább kétoldalú, nem pedig összehangolt módon lépjenek fel, ami még inkább elfogadhatatlan a szűkös finanszírozásra való tekintettel, és ami igen megnehezíti, hogy az EU betartsa a kiszámíthatóbb támogatásokra vonatkozó ígéreteit; fenntartja, hogy a legnagyobb hozzáadott értéket nyújtó egyes területekre való összpontosításnak kell irányítania az európai uniós költségvetési támogatást az előkészítés és a folyósítás összes szakaszában;

| 57. | kéri a Bizottságot, hogy úgy hívja fel a közvélemény figyelmét a költségvetési támogatások alkalmazásában rejlő kockázatokra, hogy közben hangsúlyozza a költségvetési támogatásoknak a partnerországok emancipálódásában betöltött pozitív szerepét; |
| --- | --- |

57.

kéri a Bizottságot, hogy úgy hívja fel a közvélemény figyelmét a költségvetési támogatások alkalmazásában rejlő kockázatokra, hogy közben hangsúlyozza a költségvetési támogatásoknak a partnerországok emancipálódásában betöltött pozitív szerepét;

| 58. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is mozdítsák elő és tartsák fenn pénzügyi támogatásukat, és ugyanakkor nyújtsanak tanácsadási támogatást az államháztartás technokrata irányításához; |
| --- | --- |

58.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is mozdítsák elő és tartsák fenn pénzügyi támogatásukat, és ugyanakkor nyújtsanak tanácsadási támogatást az államháztartás technokrata irányításához;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a jobb koordináció célja a források elosztásának optimalizálása, a legjobb gyakorlatok megosztásának erősítése és a költségvetési támogatás hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a jobb koordináció célja a források elosztásának optimalizálása, a legjobb gyakorlatok megosztásának erősítése és a költségvetési támogatás hatékonyságának fokozása;

| 60. | úgy véli, hogy az Uniónak fel kellene ismernie és ki kellene használnia a politikai súlya és az európai uniós fellépések potenciálisan széles köre által létrehozott hozzáadott értéket, az adott pénzügyi támogatással arányos mértékű politikai befolyást biztosítva; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az Uniónak fel kellene ismernie és ki kellene használnia a politikai súlya és az európai uniós fellépések potenciálisan széles köre által létrehozott hozzáadott értéket, az adott pénzügyi támogatással arányos mértékű politikai befolyást biztosítva;

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

61.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  A Tanács 2007. május 15-i 09558/2007. számú következtetései.

(3)  HL L 378., 2006. 12. 27., 41. o.

(4)  HL C 293. E, 2006.12.2., 316. o.

(5)  HL L 252., 2010.9.25., 109. o.

(6)  Az e napon elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0030.

(7)  Az Európai Számvevőszék 11/2010. sz. különjelentése: „Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban”.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/46

---

2011. július 5., keddEnergiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően

P7_TA(2011)0318

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása a 2020-ig tartó időszakban és azt követően érvényesülő energiainfrastruktúra-prioritásokról (2011/2034(INI))

2013/C 33 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közleményre (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közleményre (COM(2010)0677),

| — | tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című dokumentummal kapcsolatos hatásvizsgálatról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1395), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című dokumentummal kapcsolatos hatásvizsgálatról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1395),

| — | tekintettel az „Energia 2020: A versenyképes, fenntartható ás biztonságos energiaellátás és -felhasználás stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energia 2020: A versenyképes, fenntartható ás biztonságos energiaellátás és -felhasználás stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)0639),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a „Megújuló energia: A 2020-ra szóló célkitűzés teljesítése terén tett előrehaladás” című bizottsági közleményre (COM(2011)0031), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújuló energia: A 2020-ra szóló célkitűzés teljesítése terén tett előrehaladás” című bizottsági közleményre (COM(2011)0031),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelvére a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelvére a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (1),

| — | tekintettel „Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-ot meghaladó mérséklésére irányuló lehetőségek elemzése és a kibocsátás-áthelyezés kockázatának vizsgálata” című bizottsági közleményre (COM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-ot meghaladó mérséklésére irányuló lehetőségek elemzése és a kibocsátás-áthelyezés kockázatának vizsgálata” című bizottsági közleményre (COM(2010)0265),

| — | tekintettel az „Alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” (COM(2011)0112) című bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” (COM(2011)0112) című bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az „Energiával tölteni fel Európát: valódi piac biztonságos energiaellátással” című harmadik belső energiapiaci jogalkotási csomagra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiával tölteni fel Európát: valódi piac biztonságos energiaellátással” című harmadik belső energiapiaci jogalkotási csomagra (2),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó program 2007–2009 közötti időszakban történő végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó program 2007–2009 közötti időszakban történő végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0203),

| — | tekintettel a 2010. május 6-i állásfoglalására (6) az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. május 6-i állásfoglalására (6) az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett, „Európai energiapolitika” című közleményére (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett, „Európai energiapolitika” című közleményére (COM(2007)0001),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett, „Elsőbbségi összekapcsolási terv” című közleményére (COM(2006)0846), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett, „Elsőbbségi összekapcsolási terv” című közleményére (COM(2006)0846),

| — | tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 170. cikkére, amelynek értelmében az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 170. cikkére, amelynek értelmében az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0226/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0226/2011),

| A. | mivel az előttünk álló fő energiaügyi kihívásokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az energiaellátás biztonságának és függetlenségének erősítése és ezzel egyidejűleg a teljes energiafelhasználás és a fosszilis tüzelőanyagok behozatalának és az azoktól való függőség csökkentése, az energiaszállítók és energiahordozók diverzifikálása, a versenyen alapuló belső energiapiac megteremtése, valamint a fenntartható, megfizethető, biztonságos és hatékony energiaellátáshoz való egyetemes hozzáférés biztosítása jelenti, |
| --- | --- |

A.

mivel az előttünk álló fő energiaügyi kihívásokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az energiaellátás biztonságának és függetlenségének erősítése és ezzel egyidejűleg a teljes energiafelhasználás és a fosszilis tüzelőanyagok behozatalának és az azoktól való függőség csökkentése, az energiaszállítók és energiahordozók diverzifikálása, a versenyen alapuló belső energiapiac megteremtése, valamint a fenntartható, megfizethető, biztonságos és hatékony energiaellátáshoz való egyetemes hozzáférés biztosítása jelenti,

| B. | mivel az európai uniós szintű közös energiapolitika közös célkitűzést határozott meg arra irányulóan, hogy a piacon minden (háztartási és vállalati) fogyasztó számára elérhető áron biztosítva legyen az energiatermékek és -szolgáltatások folyamatos fizikai elérhetősége, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai uniós szintű közös energiapolitika közös célkitűzést határozott meg arra irányulóan, hogy a piacon minden (háztartási és vállalati) fogyasztó számára elérhető áron biztosítva legyen az energiatermékek és -szolgáltatások folyamatos fizikai elérhetősége,

| C. | mivel biztosítani kell az ellátás biztonságát és a tagállamok közötti szolidaritás megszilárdítását az olyan helyzetekben, amikor egy adott tagállam energiaválsággal szembesül, |
| --- | --- |

C.

mivel biztosítani kell az ellátás biztonságát és a tagállamok közötti szolidaritás megszilárdítását az olyan helyzetekben, amikor egy adott tagállam energiaválsággal szembesül,

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés konkrét jogalapot biztosít egy olyan európai uniós energiapolitika kialakításához, amely előmozdítja az energiahálózatoknak a többi uniós energiapolitikai és -szolidaritási célkitűzés (az energiapiac működése, energiahatékonyság és megújuló energia, ellátásbiztonság, valamint az energiaforrások és az ellátás formáinak diverzifikációja) eléréséhez szükséges, tagállamok közötti, nemzeti és regionális határokon átnyúló sikeres összekapcsolását, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés konkrét jogalapot biztosít egy olyan európai uniós energiapolitika kialakításához, amely előmozdítja az energiahálózatoknak a többi uniós energiapolitikai és -szolidaritási célkitűzés (az energiapiac működése, energiahatékonyság és megújuló energia, ellátásbiztonság, valamint az energiaforrások és az ellátás formáinak diverzifikációja) eléréséhez szükséges, tagállamok közötti, nemzeti és regionális határokon átnyúló sikeres összekapcsolását,

| E. | mivel ha elmarad az Unió energia-infrastruktúrájának egy fenntarthatóbb és hatékonyabb energiatermelési, átviteli és fogyasztási modellnek megfelelő, kellő időben történő modernizációja, fejlesztése, összekapcsolása és kiigazítása, ez veszélyeztetheti a 2020-ra kitűzött energia- és éghajlat-változási célok – kiváltképp a megújuló energiaforrások integrációjára és részesedésük növelésére irányuló célkitűzés – elérésének képességét, és alááshatja az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának 80–95 %-os csökkentését 2050-ig előirányzó hosszú távú európai uniós célkitűzést, |
| --- | --- |

E.

mivel ha elmarad az Unió energia-infrastruktúrájának egy fenntarthatóbb és hatékonyabb energiatermelési, átviteli és fogyasztási modellnek megfelelő, kellő időben történő modernizációja, fejlesztése, összekapcsolása és kiigazítása, ez veszélyeztetheti a 2020-ra kitűzött energia- és éghajlat-változási célok – kiváltképp a megújuló energiaforrások integrációjára és részesedésük növelésére irányuló célkitűzés – elérésének képességét, és alááshatja az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának 80–95 %-os csökkentését 2050-ig előirányzó hosszú távú európai uniós célkitűzést,

| F. | mivel az infrastrukturális befektetések tervezését és az ezzel kapcsolatos döntéseket olyan hosszú távú forgatókönyvekkel kell támogatni, amelyek figyelembe veszik a várható eredményeket és a további technikai fejlődési igényeket, |
| --- | --- |

F.

mivel az infrastrukturális befektetések tervezését és az ezzel kapcsolatos döntéseket olyan hosszú távú forgatókönyvekkel kell támogatni, amelyek figyelembe veszik a várható eredményeket és a további technikai fejlődési igényeket,

| G. | mivel a megújuló energiaforrások további integrációja szükségessé tesz bizonyos változtatásokat az európai energiainfrastruktúra területén mind az átvitel, mind pedig az elosztás szintjén, |
| --- | --- |

G.

mivel a megújuló energiaforrások további integrációja szükségessé tesz bizonyos változtatásokat az európai energiainfrastruktúra területén mind az átvitel, mind pedig az elosztás szintjén,

| H. | mivel nyitott, átlátható, integrált és versenyen alapuló európai uniós energiapiac szükséges a versenyképes energiaárak, az ellátás és a fenntarthatóság biztonsága és a megújuló energia hatékony nagyarányú alkalmazása eléréséhez, és mivel az ilyen piac megteremtése továbbra is fontos kihívás valamennyi tagállam számára, |
| --- | --- |

H.

mivel nyitott, átlátható, integrált és versenyen alapuló európai uniós energiapiac szükséges a versenyképes energiaárak, az ellátás és a fenntarthatóság biztonsága és a megújuló energia hatékony nagyarányú alkalmazása eléréséhez, és mivel az ilyen piac megteremtése továbbra is fontos kihívás valamennyi tagállam számára,

| I. | figyelembe véve a meglévő jogszabályok kellő időben történő és maradéktalan végrehajtásának alapvető fontosságát, ideértve a harmadik belső energiapiaci csomag által szorgalmazott szabályozási tevékenységet, valamint a befektetések megfelelő bejelentését az energiainfrastruktúra területén a Bíróság ítéletének (12) meghozataláig, a kereslet és a kínálat közötti esetleges eltérések, valamint a befektetések akadályainak áttekintése érdekében, |
| --- | --- |

I.

figyelembe véve a meglévő jogszabályok kellő időben történő és maradéktalan végrehajtásának alapvető fontosságát, ideértve a harmadik belső energiapiaci csomag által szorgalmazott szabályozási tevékenységet, valamint a befektetések megfelelő bejelentését az energiainfrastruktúra területén a Bíróság ítéletének (12) meghozataláig, a kereslet és a kínálat közötti esetleges eltérések, valamint a befektetések akadályainak áttekintése érdekében,

| J. | mivel a 2002-es Európai Tanács által kitűzött 10 %-os összekapcsolási cél szerint az Unió egyharmadában a tagállamok közötti rendszer-összekapcsolási kapacitás vagy annak rendelkezésre állása még mindig elégtelen, és mivel bizonyos tagállamok és régiók továbbra is elszigeteltek és egyetlen ellátótól függnek, ami akadályozza a piacok, a likviditás és az energiaáramlások valódi integrációját, |
| --- | --- |

J.

mivel a 2002-es Európai Tanács által kitűzött 10 %-os összekapcsolási cél szerint az Unió egyharmadában a tagállamok közötti rendszer-összekapcsolási kapacitás vagy annak rendelkezésre állása még mindig elégtelen, és mivel bizonyos tagállamok és régiók továbbra is elszigeteltek és egyetlen ellátótól függnek, ami akadályozza a piacok, a likviditás és az energiaáramlások valódi integrációját,

| K. | mivel az energiainfrastruktúra tekintetében figyelembe kell venni az olyan természetes szigetek és legkülső régiók különleges követelményeit, mint a Kanári-szigetek, Madeira, Azori-szigetek, és a francia legkülső régiók, |
| --- | --- |

K.

mivel az energiainfrastruktúra tekintetében figyelembe kell venni az olyan természetes szigetek és legkülső régiók különleges követelményeit, mint a Kanári-szigetek, Madeira, Azori-szigetek, és a francia legkülső régiók,

| L. | mivel Délkelet-Európában kevésbé sűrű az energiaszállítási hálózat a kontinens többi részéhez képest, |
| --- | --- |

L.

mivel Délkelet-Európában kevésbé sűrű az energiaszállítási hálózat a kontinens többi részéhez képest,

| M. | mivel az alternatív ellátási és tranzitútvonalak és az új rendszer-összekapcsolások fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok közötti szolidaritás működésbe lépjen, |
| --- | --- |

M.

mivel az alternatív ellátási és tranzitútvonalak és az új rendszer-összekapcsolások fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok közötti szolidaritás működésbe lépjen,

| N. | mivel különleges figyelmet kell fordítani azon még nem véglegesített beruházásokra, amelyeket az EU kiemelt projekteknek minősített a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat alapján, |
| --- | --- |

N.

mivel különleges figyelmet kell fordítani azon még nem véglegesített beruházásokra, amelyeket az EU kiemelt projekteknek minősített a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és a 96/391/EK és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat alapján,

| O. | mivel a harmadik energiacsomag létrehozott egy olyan jogi keretrendszert, amelynek növelnie kell a versenyképességet az energiapiacon, |
| --- | --- |

O.

mivel a harmadik energiacsomag létrehozott egy olyan jogi keretrendszert, amelynek növelnie kell a versenyképességet az energiapiacon,

| P. | mivel a ma tervezett energia-infrastruktúráknak összhangban kell lenniük a piaci igényekkel és az EU hosszú távú éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzéseivel és azok végrehajtásával a különféle nemzeti energiapolitikákban, elsőbbséget adva a társadalmi és környezeti költségekkel nem járó energiaforrásoknak, |
| --- | --- |

P.

mivel a ma tervezett energia-infrastruktúráknak összhangban kell lenniük a piaci igényekkel és az EU hosszú távú éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzéseivel és azok végrehajtásával a különféle nemzeti energiapolitikákban, elsőbbséget adva a társadalmi és környezeti költségekkel nem járó energiaforrásoknak,

| Q. | mivel a gáz és a villamos energia tekintetében szükség van az átviteli kapacitásba való befektetések megerősítésére, miközben szem előtt kell tartani az EU „20-20-20” energia-célkitűzéseit, valamint a 2020 utáni új, nagymértékben széndioxid-mentes energiakörnyezetet, |
| --- | --- |

Q.

mivel a gáz és a villamos energia tekintetében szükség van az átviteli kapacitásba való befektetések megerősítésére, miközben szem előtt kell tartani az EU „20-20-20” energia-célkitűzéseit, valamint a 2020 utáni új, nagymértékben széndioxid-mentes energiakörnyezetet,

| R. | mivel a SET-terv (stratégiai energiatechnológiai terv) célkitűzéseinek eléréséhez stratégiai fontosságú az energiainfrastruktúra megvalósítása, |
| --- | --- |

R.

mivel a SET-terv (stratégiai energiatechnológiai terv) célkitűzéseinek eléréséhez stratégiai fontosságú az energiainfrastruktúra megvalósítása,

| S. | mivel az energiahatékonyság erőteljes és költséghatékony eszköze a fenntartható jövőbeni energetikai helyzet megteremtésének, az energiakereslet csökkentésével mérsékelheti az importfüggőséget és megfékezheti az üzemek költségnövekedés miatti áttelepítését, valamint a meglévő és az új infrastruktúrákba való intelligens befektetések által csökkentheti az energia-infrastruktúrába történő köz- és magánbefektetéseket, |
| --- | --- |

S.

mivel az energiahatékonyság erőteljes és költséghatékony eszköze a fenntartható jövőbeni energetikai helyzet megteremtésének, az energiakereslet csökkentésével mérsékelheti az importfüggőséget és megfékezheti az üzemek költségnövekedés miatti áttelepítését, valamint a meglévő és az új infrastruktúrákba való intelligens befektetések által csökkentheti az energia-infrastruktúrába történő köz- és magánbefektetéseket,

| T. | mivel az intelligens hálózatok nagy lehetőséget kínálnak az energiatermelés, az energiaátvitel, az energiaelosztás és a végfelhasználók közötti hatékony kapcsolat megteremtésére, lehetővé téve a racionális energiafogyasztást és ezáltal növelve az energiahatékonyságot, |
| --- | --- |

T.

mivel az intelligens hálózatok nagy lehetőséget kínálnak az energiatermelés, az energiaátvitel, az energiaelosztás és a végfelhasználók közötti hatékony kapcsolat megteremtésére, lehetővé téve a racionális energiafogyasztást és ezáltal növelve az energiahatékonyságot,

| U. | mivel a gázrendszereknek az észak-déli folyosó délnyugati tengelyén való összekapcsolási kapacitásának megerősítése lehetővé teszi, hogy az Ibériai-félsziget cseppfolyósított földgáz behozatali kapacitása és földalatti raktározási kapacitása hozzájáruljon az EU ellátásbiztonságához, fontos lépést biztosítva egy valóban integrált belső energiapiac felé, |
| --- | --- |

U.

mivel a gázrendszereknek az észak-déli folyosó délnyugati tengelyén való összekapcsolási kapacitásának megerősítése lehetővé teszi, hogy az Ibériai-félsziget cseppfolyósított földgáz behozatali kapacitása és földalatti raktározási kapacitása hozzájáruljon az EU ellátásbiztonságához, fontos lépést biztosítva egy valóban integrált belső energiapiac felé,

| V. | mivel a hosszadalmas engedélyezési eljárások és a közigazgatási szervek közötti koordináció hiánya jelentős késedelmeket és további költségeket eredményezhet, különösen a határokon átnyúló projektek esetében, |
| --- | --- |

V.

mivel a hosszadalmas engedélyezési eljárások és a közigazgatási szervek közötti koordináció hiánya jelentős késedelmeket és további költségeket eredményezhet, különösen a határokon átnyúló projektek esetében,

| W. | mivel a hosszadalmas engedélyezési eljárások és a költségallokációs módszerek, illetve a határokon átívelő energia-infrastrukturális projektek előnyeinek és költségeinek megosztására használt eszközök hiánya e projektek fejlesztésének legnagyobb akadálya, |
| --- | --- |

W.

mivel a hosszadalmas engedélyezési eljárások és a költségallokációs módszerek, illetve a határokon átívelő energia-infrastrukturális projektek előnyeinek és költségeinek megosztására használt eszközök hiánya e projektek fejlesztésének legnagyobb akadálya,

| X. | mivel magas színvonalú nyilvános vitát kell szavatolni, és az európai környezetvédelmi jogszabályokat kellőképpen figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

X.

mivel magas színvonalú nyilvános vitát kell szavatolni, és az európai környezetvédelmi jogszabályokat kellőképpen figyelembe kell venni,

| Y. | mivel a szabályozók jelentős szerepet játszanak a fogyasztóközpontú, integrált és versenyképes belső energiapiac létrehozásában, |
| --- | --- |

Y.

mivel a szabályozók jelentős szerepet játszanak a fogyasztóközpontú, integrált és versenyképes belső energiapiac létrehozásában,

| Z. | mivel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közlemény szerint a következő évtizedben 200 milliárd euróra lesz szükség az energiainfrastruktúra-szükségletek finanszírozásához; és mivel ezen összeg felét a tagállamoknak kell biztosítaniuk, |
| --- | --- |

Z.

mivel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közlemény szerint a következő évtizedben 200 milliárd euróra lesz szükség az energiainfrastruktúra-szükségletek finanszírozásához; és mivel ezen összeg felét a tagállamoknak kell biztosítaniuk,

| AA. | mivel a piaci alapú eszközök és a „felhasználó fizet” elv maradnak az energia-infrastruktúra finanszírozásának alapja, és mivel egyes gazdaságilag nem teljesen életképes, európai érdekű projektek finanszírozásához – átlátható módon és esetenként – korlátozott összegű állami támogatásra lesz szükség, eközben megvédve az egyenlő versenyfeltételeket az európai energiapiacon, garantálva az ellátás biztonságát, elkerülve a verseny torzulását és elősegítve a megújuló energia hatékony integrációját, |
| --- | --- |

AA.

mivel a piaci alapú eszközök és a „felhasználó fizet” elv maradnak az energia-infrastruktúra finanszírozásának alapja, és mivel egyes gazdaságilag nem teljesen életképes, európai érdekű projektek finanszírozásához – átlátható módon és esetenként – korlátozott összegű állami támogatásra lesz szükség, eközben megvédve az egyenlő versenyfeltételeket az európai energiapiacon, garantálva az ellátás biztonságát, elkerülve a verseny torzulását és elősegítve a megújuló energia hatékony integrációját,

| AB. | mivel mihamarabb nagyszabású beruházásokat kell végrehajtani, |
| --- | --- |

AB.

mivel mihamarabb nagyszabású beruházásokat kell végrehajtani,

| AC. | mivel a regionális hatóságok fontos szerepet töltenek be, amennyiben jelentős szereplői az energiaügyi területnek, mivel hatáskörük van számos, általános vagy regionális tervezéssel, az engedélyek megadásával, a nagy infrastrukturális projektekre vonatkozó engedélyek megadásával, a közbeszerzésekkel és a termeléssel összefüggő tevékenységben, és közel állnak a fogyasztókhoz, |
| --- | --- |

AC.

mivel a regionális hatóságok fontos szerepet töltenek be, amennyiben jelentős szereplői az energiaügyi területnek, mivel hatáskörük van számos, általános vagy regionális tervezéssel, az engedélyek megadásával, a nagy infrastrukturális projektekre vonatkozó engedélyek megadásával, a közbeszerzésekkel és a termeléssel összefüggő tevékenységben, és közel állnak a fogyasztókhoz,

Az energia-infrastruktúra stratégiai tervezése

| 1. | kiemeli, hogy a hatóságoknak nagy felelősségük van a közérdek szolgálatában a társadalmi és környezeti célok kielégítése által, de az energia-infrastruktúra fejlesztésének fő felelősségét a megfelelően szabályozott piacnak kell viselnie; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a hatóságoknak nagy felelősségük van a közérdek szolgálatában a társadalmi és környezeti célok kielégítése által, de az energia-infrastruktúra fejlesztésének fő felelősségét a megfelelően szabályozott piacnak kell viselnie;

| 2. | hangsúlyozza a meglévő jogszabályok kellő időben történő, pontos és maradéktalan végrehajtásának alapvető fontosságát, ideértve a harmadik belső energiapiaci csomag által szorgalmazott szabályozási tevékenységet az integrált és versenyképes európai piac legkésőbb 2014-re történő megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a meglévő jogszabályok kellő időben történő, pontos és maradéktalan végrehajtásának alapvető fontosságát, ideértve a harmadik belső energiapiaci csomag által szorgalmazott szabályozási tevékenységet az integrált és versenyképes európai piac legkésőbb 2014-re történő megvalósítása érdekében;

| 3. | hangsúlyozza a jelenlegi politikák és rendeletek végrehajtásának szükségességét, hogy a meglévő energia-infrastruktúrát jobban kihasználják az európai fogyasztó javára; felhívja a Bizottságot és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy szigorúbban ellenőrizze az olyan szabályok nemzeti végrehajtását, mint a „használd vagy elveszíted” elvre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a jelenlegi politikák és rendeletek végrehajtásának szükségességét, hogy a meglévő energia-infrastruktúrát jobban kihasználják az európai fogyasztó javára; felhívja a Bizottságot és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy szigorúbban ellenőrizze az olyan szabályok nemzeti végrehajtását, mint a „használd vagy elveszíted” elvre vonatkozó szabályok;

| 4. | úgy véli, hogy – valamennyi érdekelt féllel együttműködésben kifejlesztett – európai uniós megközelítésre van szükség az új infrastruktúra előnyeinek maradéktalan kihasználásához, és hangsúlyozza egy kiegészítő harmonizált, a belső piac szabályaival összhangban lévő módszer kidolgozásának szükségességét az infrastrukturális projektek kiválasztására; úgy véli, hogy ennek a módszernek figyelembe kell vennie az európai és regionális perspektívákat az egyenlőtlenségek megszűntetése, valamint a társadalmi-gazdasági és környezeti hatások optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy – valamennyi érdekelt féllel együttműködésben kifejlesztett – európai uniós megközelítésre van szükség az új infrastruktúra előnyeinek maradéktalan kihasználásához, és hangsúlyozza egy kiegészítő harmonizált, a belső piac szabályaival összhangban lévő módszer kidolgozásának szükségességét az infrastrukturális projektek kiválasztására; úgy véli, hogy ennek a módszernek figyelembe kell vennie az európai és regionális perspektívákat az egyenlőtlenségek megszűntetése, valamint a társadalmi-gazdasági és környezeti hatások optimalizálása érdekében;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az energia-infrastruktúrával kapcsolatos projektek tervezésének maradéktalanul meg kell felelnie az elővigyázatosság elvének; a cselekvési terveket egyedi alapon elvégzett, alapos környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni, a helyi és regionális környezeti körülmények figyelembevételével; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az energia-infrastruktúrával kapcsolatos projektek tervezésének maradéktalanul meg kell felelnie az elővigyázatosság elvének; a cselekvési terveket egyedi alapon elvégzett, alapos környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni, a helyi és regionális környezeti körülmények figyelembevételével;

| 6. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megfelelő mértékben biztosítsák az EU energiaellátásának biztonságát, valamint a harmadik országokhoz, vagyis az energiaszállító és tranzitországokhoz fűződő előnyös kapcsolatok fejlesztését a regionális és globális energiaellátási szállító rendszerekkel kapcsolatban folytatott együttműködésen keresztül; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megfelelő mértékben biztosítsák az EU energiaellátásának biztonságát, valamint a harmadik országokhoz, vagyis az energiaszállító és tranzitországokhoz fűződő előnyös kapcsolatok fejlesztését a regionális és globális energiaellátási szállító rendszerekkel kapcsolatban folytatott együttműködésen keresztül;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a 2020-ig tartó időszak energia-infrastruktúrájának értékelésére használt referencia-forgatókönyvnek átláthatónak kell lennie és összhangban kell állnia az Európai Unióról szóló szerződés 194. cikkében megállapított általános energiapolitikai célkitűzésekkel és a 2050-ig tartó időszakra szóló európai uniós ütemtervvel, valamint az egyéb európai uniós szakpolitikákkal (például a közlekedési, az épületekkel kapcsolatos és a kibocsátás-kereskedelmi (ETS) szakpolitikákkal), a 20 %-os energiamegtakarítási cél eléréséhez szükséges energiahatékonysági politikákkal (főleg az energiahatékonysági tervvel (EEP)), továbbá a technológiai fejlődés különösen a megújuló energiára gyakorolt potenciális hatásával, az elektromos járművek fokozódó szerepével, illetve intelligens hálózatok és az „intelligens városok és régiók” kiépítésére irányuló kezdeményezések megvalósításával; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a 2020-ig tartó időszak energia-infrastruktúrájának értékelésére használt referencia-forgatókönyvnek átláthatónak kell lennie és összhangban kell állnia az Európai Unióról szóló szerződés 194. cikkében megállapított általános energiapolitikai célkitűzésekkel és a 2050-ig tartó időszakra szóló európai uniós ütemtervvel, valamint az egyéb európai uniós szakpolitikákkal (például a közlekedési, az épületekkel kapcsolatos és a kibocsátás-kereskedelmi (ETS) szakpolitikákkal), a 20 %-os energiamegtakarítási cél eléréséhez szükséges energiahatékonysági politikákkal (főleg az energiahatékonysági tervvel (EEP)), továbbá a technológiai fejlődés különösen a megújuló energiára gyakorolt potenciális hatásával, az elektromos járművek fokozódó szerepével, illetve intelligens hálózatok és az „intelligens városok és régiók” kiépítésére irányuló kezdeményezések megvalósításával;

| 8. | támogatja az „intelligens városok” innovációs partnerség azonnali elindítását, és felhívja a fenntartható városfejlesztést szolgáló tervezési folyamatokban részt vevő, érintett partnereket, hogy támogassák és használják ki jobban a JESSICA és az ELENA kezdeményezések által a fenntartható energiába történő helyi szintű befektetések számára biztosított előnyöket, hogy segítsék a városokat és a régiókat megvalósítható beruházási projektek indításában az energiahatékonyság, a tisztán égő és megújuló energiaforrások, valamint a fenntartható városi közlekedés terén; kiemeli továbbá az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében történő, a szomszédos országokkal való határokon átnyúló finanszírozás előnyeit; |
| --- | --- |

8.

támogatja az „intelligens városok” innovációs partnerség azonnali elindítását, és felhívja a fenntartható városfejlesztést szolgáló tervezési folyamatokban részt vevő, érintett partnereket, hogy támogassák és használják ki jobban a JESSICA és az ELENA kezdeményezések által a fenntartható energiába történő helyi szintű befektetések számára biztosított előnyöket, hogy segítsék a városokat és a régiókat megvalósítható beruházási projektek indításában az energiahatékonyság, a tisztán égő és megújuló energiaforrások, valamint a fenntartható városi közlekedés terén; kiemeli továbbá az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében történő, a szomszédos országokkal való határokon átnyúló finanszírozás előnyeit;

| 9. | hangsúlyozza, hogy – fontossági sorrendben és a költséghatékonyság érdekében – meg kell határozni, hogy hol lehet az infrastruktúrát energiahatékonysági politikák révén minimalizálni, a meglévő nemzeti és határokon átnyúló infrastruktúrát hol lehet felújítani vagy korszerűsíteni, hol van szükség új infrastruktúrára, illetve hol lehet az új infrastruktúrát a meglévő energia- vagy közlekedési infrastruktúrával párhuzamosam kiépíteni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy – fontossági sorrendben és a költséghatékonyság érdekében – meg kell határozni, hogy hol lehet az infrastruktúrát energiahatékonysági politikák révén minimalizálni, a meglévő nemzeti és határokon átnyúló infrastruktúrát hol lehet felújítani vagy korszerűsíteni, hol van szükség új infrastruktúrára, illetve hol lehet az új infrastruktúrát a meglévő energia- vagy közlekedési infrastruktúrával párhuzamosam kiépíteni;

| 10. | úgy véli, hogy az energiafogyasztás és a szennyező kibocsátások csökkentése, valamint az energiahatékonyság növelése az építőipari és szállítási ágazatok nagyobb energiahatékonyságára irányuló programok végrehajtásával érhető el; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az energiafogyasztás és a szennyező kibocsátások csökkentése, valamint az energiahatékonyság növelése az építőipari és szállítási ágazatok nagyobb energiahatékonyságára irányuló programok végrehajtásával érhető el;

| 11. | kiemeli az energiakereslet és -kínálat esetleges jövőbeli eltéréseinek, valamint a termelési és átviteli infrastruktúrák lehetséges hiányosságai meghatározásának jelentőségét; |
| --- | --- |

11.

kiemeli az energiakereslet és -kínálat esetleges jövőbeli eltéréseinek, valamint a termelési és átviteli infrastruktúrák lehetséges hiányosságai meghatározásának jelentőségét;

| 12. | kiemeli az EU piaci elrendezése és egy közös európai infrastruktúrarendszer kidolgozása harmonizációjának jelentőségét a belső európai összekapcsolások, valamint a harmadik országokkal történő összekapcsolások kezelésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

kiemeli az EU piaci elrendezése és egy közös európai infrastruktúrarendszer kidolgozása harmonizációjának jelentőségét a belső európai összekapcsolások, valamint a harmadik országokkal történő összekapcsolások kezelésének biztosítása érdekében;

| 13. | úgy véli, hogy az EU és a harmadik országok közötti villamosenergia-infrastruktúra és bizonyos esetekben a meglévő villamosenergia-infrastruktúra fejlesztése a kibocsátásáthelyezés kockázatának kialakulását eredményezheti, illetve – ahol már jelen van – megnövelheti e kockázatot; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ezt a lehetőséget, és szükség esetén terjesszen elő olyan intézkedéseket, amelyekkel az EU hatékonyan tudná kezelni ezt a problémát, mint például a megújuló energiáról szóló 2009/28/EK irányelvnek való megfelelés előírása; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az EU és a harmadik országok közötti villamosenergia-infrastruktúra és bizonyos esetekben a meglévő villamosenergia-infrastruktúra fejlesztése a kibocsátásáthelyezés kockázatának kialakulását eredményezheti, illetve – ahol már jelen van – megnövelheti e kockázatot; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ezt a lehetőséget, és szükség esetén terjesszen elő olyan intézkedéseket, amelyekkel az EU hatékonyan tudná kezelni ezt a problémát, mint például a megújuló energiáról szóló 2009/28/EK irányelvnek való megfelelés előírása;

| 14. | felhívja a hálózatüzemeltetőket, a szabályozó hatóságokat, beleértve az ACER-t, valamint a Bizottságot, hogy a hálózatüzemeltetőkkel és a hatóságokkal együttműködve teremtsék meg a harmadik országokban az EU villamosenergia-infrastruktúrája és a harmadik országok infrastruktúrája közötti kompatibilitás és stabilitás szükséges feltételeit a tagállamok energiabiztonságának fokozása céljából; |
| --- | --- |

14.

felhívja a hálózatüzemeltetőket, a szabályozó hatóságokat, beleértve az ACER-t, valamint a Bizottságot, hogy a hálózatüzemeltetőkkel és a hatóságokkal együttműködve teremtsék meg a harmadik országokban az EU villamosenergia-infrastruktúrája és a harmadik országok infrastruktúrája közötti kompatibilitás és stabilitás szükséges feltételeit a tagállamok energiabiztonságának fokozása céljából;

| 15. | hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani nem csak a határokon átnyúló projektekre, hanem a belső átviteli rendszerekre, amelyek döntő fontosságúak az energiapiacok integrációjában, a megújuló energia termelése és a rendszerbiztonság integrációjában, az energiaszigetek és a belső energiaszállítás beszűkülésének felszámolásában, és amelyek hatással vannak az egész európai energiarendszerre; kiemeli, hogy garantálni kell a távoli régiók és helyi lakosaik igényeinek teljes körű figyelembe vételét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani nem csak a határokon átnyúló projektekre, hanem a belső átviteli rendszerekre, amelyek döntő fontosságúak az energiapiacok integrációjában, a megújuló energia termelése és a rendszerbiztonság integrációjában, az energiaszigetek és a belső energiaszállítás beszűkülésének felszámolásában, és amelyek hatással vannak az egész európai energiarendszerre; kiemeli, hogy garantálni kell a távoli régiók és helyi lakosaik igényeinek teljes körű figyelembe vételét;

| 16. | hangsúlyozza egy olyan infrastruktúra szükségességét, amely véget vet az energiaszigeteknek és az egyetlen ellátótól való függőségnek, valamint növeli az ellátásbiztonságot; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza egy olyan infrastruktúra szükségességét, amely véget vet az energiaszigeteknek és az egyetlen ellátótól való függőségnek, valamint növeli az ellátásbiztonságot;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU tagállamainak egyik régiója sem, köztük a szigeti régiók sem maradhatnak elszigeteltek az európai gáz- és villamosenergia-hálózatoktól 2015 után, illetve energiabiztonságukat nem veszélyeztetheti a megfelelő összeköttetések hiánya; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EU tagállamainak egyik régiója sem, köztük a szigeti régiók sem maradhatnak elszigeteltek az európai gáz- és villamosenergia-hálózatoktól 2015 után, illetve energiabiztonságukat nem veszélyeztetheti a megfelelő összeköttetések hiánya;

| 18. | üdvözli a Bizottságnak a regionális együttműködés előmozdítására tett erőfeszítéseit, és az ilyen regionális kezdeményezések további támogatását kéri; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Bizottságnak a regionális együttműködés előmozdítására tett erőfeszítéseit, és az ilyen regionális kezdeményezések további támogatását kéri;

| 19. | hangsúlyozza a meglévő uniós regionális együttműködések által a határokon átívelő energia-infrastrukturális projektek fejlesztése és megerősítése területén – elsősorban a megújuló energiaforrások vonatkozásában – kínált lehetőségeket, és nyomatékosan kéri, hogy a regionális együttműködés eszközeit (Euregio, EGTC-k) e célokra használják fel; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a meglévő uniós regionális együttműködések által a határokon átívelő energia-infrastrukturális projektek fejlesztése és megerősítése területén – elsősorban a megújuló energiaforrások vonatkozásában – kínált lehetőségeket, és nyomatékosan kéri, hogy a regionális együttműködés eszközeit (Euregio, EGTC-k) e célokra használják fel;

| 20. | úgy véli, hogy a regionális kezdeményezéseket el kell mélyíteni és tovább kell fejleszteni, mivel ezek tükrözik a legjobban az energetikai rendszer üzemi működésének sajátosságait az egyes régiókban (pl. a regionális termelési források szerkezete, szélenergia, hálózati korlátozások, ezen energiaforrások hozzáférhetősége); |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a regionális kezdeményezéseket el kell mélyíteni és tovább kell fejleszteni, mivel ezek tükrözik a legjobban az energetikai rendszer üzemi működésének sajátosságait az egyes régiókban (pl. a regionális termelési források szerkezete, szélenergia, hálózati korlátozások, ezen energiaforrások hozzáférhetősége);

| 21. | hangsúlyozza, hogy a régiók nemzeti és uniós szinten megvalósuló együttműködése hozzájárul az energiaszigetek felszámolásához, a belső energiapiac kiteljesítéséhez, valamint az energiainfrastruktúra-projektek végrehajtásához; úgy véli, hogy a kohéziós politika európai területi együttműködési célja, valamint a makroregionális stratégiák növelhetik az együttműködési lehetőségeket a határokon átnyúló projektek esetén annak érdekében, hogy hatékony és intelligens összeköttetések jöjjenek létre a nem megszokott helyi és regionális energiaforrások és a nagy energiahálózatok között; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúraprojektek megfelelő összehangolása a lehető legjobb költség-haszon arányt biztosíthatja, és maximalizálhatja az uniós alapok hatékonyságát; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy a regionális együttműködést javítani kell, különösen a kialakított prioritások és az európai régiók közötti megfelelő kapcsolat biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a régiók nemzeti és uniós szinten megvalósuló együttműködése hozzájárul az energiaszigetek felszámolásához, a belső energiapiac kiteljesítéséhez, valamint az energiainfrastruktúra-projektek végrehajtásához; úgy véli, hogy a kohéziós politika európai területi együttműködési célja, valamint a makroregionális stratégiák növelhetik az együttműködési lehetőségeket a határokon átnyúló projektek esetén annak érdekében, hogy hatékony és intelligens összeköttetések jöjjenek létre a nem megszokott helyi és regionális energiaforrások és a nagy energiahálózatok között; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúraprojektek megfelelő összehangolása a lehető legjobb költség-haszon arányt biztosíthatja, és maximalizálhatja az uniós alapok hatékonyságát; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy a regionális együttműködést javítani kell, különösen a kialakított prioritások és az európai régiók közötti megfelelő kapcsolat biztosítása érdekében;

| 22. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők megfelelő ösztönzést kapnak azért, hogy megvizsgálják a regionális vagy európai szempontból lehetséges rendszerösszekötőket, valamint hogy a befektetési terveik inkább a rendszerösszekötők társadalmi-gazdasági hatásán alapuljanak, semmint pusztán a projekt gazdaságosságán, ezáltal elkerülve, hogy túl kevés befektetés irányuljon az átviteli kapacitásba; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők megfelelő ösztönzést kapnak azért, hogy megvizsgálják a regionális vagy európai szempontból lehetséges rendszerösszekötőket, valamint hogy a befektetési terveik inkább a rendszerösszekötők társadalmi-gazdasági hatásán alapuljanak, semmint pusztán a projekt gazdaságosságán, ezáltal elkerülve, hogy túl kevés befektetés irányuljon az átviteli kapacitásba;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy 2011 végéig terjesszen elő megoldási javaslatokat Georg Wilhelm Adamowitsch, európai koordinátor 2010. november 15-i harmadik éves jelentésében ismertetett célkitűzésbeli ellentmondásokkal kapcsolatban, amelyek az új infrastruktúra sürgősen szükséges kiépítése és a merev környezetvédelmi rendelkezések között állnak fenn; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy 2011 végéig terjesszen elő megoldási javaslatokat Georg Wilhelm Adamowitsch, európai koordinátor 2010. november 15-i harmadik éves jelentésében ismertetett célkitűzésbeli ellentmondásokkal kapcsolatban, amelyek az új infrastruktúra sürgősen szükséges kiépítése és a merev környezetvédelmi rendelkezések között állnak fenn;

| 24. | kéri, hogy mielőtt elindulnak a határokon átnyúló projektek, vagy továbbfejlesztik őket, kerüljön sor olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják a nemzetközi megállapodásoknak, például az Espooi Egyezménynek való megfelelést, és felhívja a figyelmet az energiahálózatok expanziójával összefüggésben a szorosabb együttműködés elősegítésének szükségességére, különösen Oroszország és Fehéroroszország, illetve a balti államok között, és ezzel kapcsolatban az EU és Oroszország közötti energetikai párbeszéd fejlesztésének fontosságára, különös tekintettel az uniós tagállamok és régiók energiabiztonságával kapcsolatos cél elérésére; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy mielőtt elindulnak a határokon átnyúló projektek, vagy továbbfejlesztik őket, kerüljön sor olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják a nemzetközi megállapodásoknak, például az Espooi Egyezménynek való megfelelést, és felhívja a figyelmet az energiahálózatok expanziójával összefüggésben a szorosabb együttműködés elősegítésének szükségességére, különösen Oroszország és Fehéroroszország, illetve a balti államok között, és ezzel kapcsolatban az EU és Oroszország közötti energetikai párbeszéd fejlesztésének fontosságára, különös tekintettel az uniós tagállamok és régiók energiabiztonságával kapcsolatos cél elérésére;

| 25. | üdvözli a Bizottság azon döntését, amelynek értelmében „stresszteszteket” vezetnek be az európai atomerőművekben; úgy véli, hogy az atombiztonság közös keretrendszerét kidolgozó jövőbeli jogalkotási kezdeményezések elengedhetetlenek az európai biztonsági szabványok folyamatos javításához; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság azon döntését, amelynek értelmében „stresszteszteket” vezetnek be az európai atomerőművekben; úgy véli, hogy az atombiztonság közös keretrendszerét kidolgozó jövőbeli jogalkotási kezdeményezések elengedhetetlenek az európai biztonsági szabványok folyamatos javításához;

| 26. | megjegyzi, hogy az energia-infrastruktúrákhoz jelentős kockázatok kapcsolódnak, többek között a működési kockázatok (pl. torlódások és megszakítások az ellátásban), a természeti kockázatok (pl. földrengések, árvizek), a környezeti kockázatok (pl. szennyezés, az élőhelyek és a biológiai sokféleség visszaszorulása) és az emberek/politika által előidézett kockázatok (pl. biztonság, terrorizmus); ezért felszólít arra, hogy a kritikus infrastruktúrákról szóló 2008/114/EK irányelv által előírtak szerint az intelligens hálózatok fejlesztésére vonatkozó döntéseket hajtsák végre; javasolja a tagállamoknak, hogy készítsenek kockázati térképet, amely eszközül szolgál a döntéshozatalhoz és az intelligens hálózatok megvalósításával kapcsolatos eredmények figyelemmel kíséréséhez a hálózatok összekapcsolhatóságának fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az energia-infrastruktúrákhoz jelentős kockázatok kapcsolódnak, többek között a működési kockázatok (pl. torlódások és megszakítások az ellátásban), a természeti kockázatok (pl. földrengések, árvizek), a környezeti kockázatok (pl. szennyezés, az élőhelyek és a biológiai sokféleség visszaszorulása) és az emberek/politika által előidézett kockázatok (pl. biztonság, terrorizmus); ezért felszólít arra, hogy a kritikus infrastruktúrákról szóló 2008/114/EK irányelv által előírtak szerint az intelligens hálózatok fejlesztésére vonatkozó döntéseket hajtsák végre; javasolja a tagállamoknak, hogy készítsenek kockázati térképet, amely eszközül szolgál a döntéshozatalhoz és az intelligens hálózatok megvalósításával kapcsolatos eredmények figyelemmel kíséréséhez a hálózatok összekapcsolhatóságának fejlesztése érdekében;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel az energiainfrastruktúra-prioritásokba történő olyan projektek bevonásának lehetőségét, amelyek javítanák a meglévő főbb európai energia-infrastruktúrák (gáz- és olajvezetékek, villamosenergia-hálózatok, atomerőművek, cseppfolyósított földgázterminálok stb.) biztonságát, illetve a balesetek és természeti vagy az ember által előidézett katasztrófák elleni biztosítását; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel az energiainfrastruktúra-prioritásokba történő olyan projektek bevonásának lehetőségét, amelyek javítanák a meglévő főbb európai energia-infrastruktúrák (gáz- és olajvezetékek, villamosenergia-hálózatok, atomerőművek, cseppfolyósított földgázterminálok stb.) biztonságát, illetve a balesetek és természeti vagy az ember által előidézett katasztrófák elleni biztosítását;

Átfogó infrastruktúra-fejlesztési forgatókönyv

| 28. | úgy véli, hogy a tíz évre szóló hálózatfejlesztési terv azonosítja a lényeges villamosenergia- és gázinfrastruktúra projekteket, és a belső piac működésébe való beavatkozás nélkül kell hozzájárulnia azon európai érdekű projektek kiválasztására vonatkozó prioritások meghatározásához, amelyeket az EU energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérése érdekében kell kidolgozni; e tekintetben úgy véli, hogy az összekapcsolási kapacitásnak meg kell egyeznie a „20-20-20” célkitűzések szintjével, és ekként a tíz évre szóló hálózatfejlesztési tervet a 10 %-os összekapcsolási célkitűzésnek való megfelelés ellenőrző eszközeként kell értelmezni; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a tíz évre szóló hálózatfejlesztési terv azonosítja a lényeges villamosenergia- és gázinfrastruktúra projekteket, és a belső piac működésébe való beavatkozás nélkül kell hozzájárulnia azon európai érdekű projektek kiválasztására vonatkozó prioritások meghatározásához, amelyeket az EU energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérése érdekében kell kidolgozni; e tekintetben úgy véli, hogy az összekapcsolási kapacitásnak meg kell egyeznie a „20-20-20” célkitűzések szintjével, és ekként a tíz évre szóló hálózatfejlesztési tervet a 10 %-os összekapcsolási célkitűzésnek való megfelelés ellenőrző eszközeként kell értelmezni;

| 29. | felhívja a Bizottságot – figyelemmel a jövőbeni európai uniós villamosenergia-infrastruktúra és a gázinfrastruktúra-tervezés hatékonyabb irányításának biztosítására –, hogy az érdekeltek szélesebb (például az energiaágazatot, a független szakértőket, a fogyasztói szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket magában foglaló) körének részvételével zajló folyamatban tegyen konkrét javaslatot az átláthatóság és a nyilvánosság részvételének javítására az európai uniós prioritások meghatározása során; e részvétel biztosításához kulcsfontosságúnak tartja a technikai tervezési adatok nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot – figyelemmel a jövőbeni európai uniós villamosenergia-infrastruktúra és a gázinfrastruktúra-tervezés hatékonyabb irányításának biztosítására –, hogy az érdekeltek szélesebb (például az energiaágazatot, a független szakértőket, a fogyasztói szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket magában foglaló) körének részvételével zajló folyamatban tegyen konkrét javaslatot az átláthatóság és a nyilvánosság részvételének javítására az európai uniós prioritások meghatározása során; e részvétel biztosításához kulcsfontosságúnak tartja a technikai tervezési adatok nyilvánosságra hozatalát;

| 30. | úgy véli, hogy figyelemmel kell kísérni az átlátható ügyviteli rendszerrel nem rendelkező, viszont külföldi kormányok indokolatlan befolyása alatt álló külföldi vállalatok vagy azok leányvállalatai tulajdonában lévő uniós energiainfrastruktúrák tulajdonosi viszonyát; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen javaslatokat az ezzel kapcsolatos megfelelő jogi és intézményi biztosítékok létrehozására, különös tekintettel az uniós közfinanszírozásához való hozzáférésre; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy figyelemmel kell kísérni az átlátható ügyviteli rendszerrel nem rendelkező, viszont külföldi kormányok indokolatlan befolyása alatt álló külföldi vállalatok vagy azok leányvállalatai tulajdonában lévő uniós energiainfrastruktúrák tulajdonosi viszonyát; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen javaslatokat az ezzel kapcsolatos megfelelő jogi és intézményi biztosítékok létrehozására, különös tekintettel az uniós közfinanszírozásához való hozzáférésre;

| 31. | úgy véli, hogy a tíz évre szóló hálózatfejlesztési terv hozzájárul az európai gázszállítási és villamosenergia-átviteli infrastruktúra fejlesztésére irányuló gördülő programhoz, amely egy hosszú távú európai tervezési perspektíva keretében, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) és a Bizottság ellenőrzése alatt valósul meg, kellően figyelembe véve a harmadik belső piaci csomag releváns előírásait; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a tíz évre szóló hálózatfejlesztési terv hozzájárul az európai gázszállítási és villamosenergia-átviteli infrastruktúra fejlesztésére irányuló gördülő programhoz, amely egy hosszú távú európai tervezési perspektíva keretében, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) és a Bizottság ellenőrzése alatt valósul meg, kellően figyelembe véve a harmadik belső piaci csomag releváns előírásait;

| 32. | kiemeli, hogy ezt a felfelé építkező megközelítést ki kell egészíteni egy jól strukturált, fentről lefelé irányuló európai szemlélettel; |
| --- | --- |

32.

kiemeli, hogy ezt a felfelé építkező megközelítést ki kell egészíteni egy jól strukturált, fentről lefelé irányuló európai szemlélettel;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a megújuló energia valamint az új villamosenergia-felhasználások (mint az elektromos vagy tölthető hibrid járművek) hatékony és intelligens integrációjára szolgáló átviteli és elosztási infrastruktúra kialakításának előmozdítása kritikus fontosságú az általános energiapolitikai célkitűzések sikeres elérése szempontjából; üdvözli az európai szuperhálózatnak és a Firenzei Fórum által támogatott kísérleti projekteknek biztosított prioritást; kéri a Bizottságot, hogy – figyelemmel a villamosenergia-szupersztrádák integrált, csomópont alapú hálózat-infrastruktúraként való meghatározásának felgyorsítására – konzultáljon valamennyi érdekelt féllel az összeköttetés, a rendszer rugalmasságának és az operatív rugalmasság optimalizálása érdekében, bármely nagyobb európai földrajzi terület kizárása nélkül, és felkéri a Bizottságot, hogy 2014 közepéig terjessze az elképzeléseket a Parlament elé, amelyek a lehető legjobban kezelik a megújuló energia átviteléből adódó különleges igényeket; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a megújuló energia valamint az új villamosenergia-felhasználások (mint az elektromos vagy tölthető hibrid járművek) hatékony és intelligens integrációjára szolgáló átviteli és elosztási infrastruktúra kialakításának előmozdítása kritikus fontosságú az általános energiapolitikai célkitűzések sikeres elérése szempontjából; üdvözli az európai szuperhálózatnak és a Firenzei Fórum által támogatott kísérleti projekteknek biztosított prioritást; kéri a Bizottságot, hogy – figyelemmel a villamosenergia-szupersztrádák integrált, csomópont alapú hálózat-infrastruktúraként való meghatározásának felgyorsítására – konzultáljon valamennyi érdekelt féllel az összeköttetés, a rendszer rugalmasságának és az operatív rugalmasság optimalizálása érdekében, bármely nagyobb európai földrajzi terület kizárása nélkül, és felkéri a Bizottságot, hogy 2014 közepéig terjessze az elképzeléseket a Parlament elé, amelyek a lehető legjobban kezelik a megújuló energia átviteléből adódó különleges igényeket;

| 34. | rámutat, hogy a szigeteket és a hegyvidékeket a helyzetükből adódó földrajzi akadályok miatt rendkívül nehéz az unós energiahálózatba integrálni; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a régiókban fennálló eltérő körülményeket, és kifejezetten azokra a régiókra összpontosítson, amelyek sajátos földrajzi és demográfiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint például a szigetek, a hegyvidékek és a gyéren lakott területek annak érdekében, hogy megvalósuljon az energiaforrások fokozott diverzifikációja és a megújuló energiaforrások támogatása, és így csökkenjen az importált energiától való függés; szorgalmazza, hogy a Bizottság 2020-as energiainfrastruktúra-prioritásai közé vegye fel a szigetek energetikai rendszerének sajátos helyzetét; |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy a szigeteket és a hegyvidékeket a helyzetükből adódó földrajzi akadályok miatt rendkívül nehéz az unós energiahálózatba integrálni; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a régiókban fennálló eltérő körülményeket, és kifejezetten azokra a régiókra összpontosítson, amelyek sajátos földrajzi és demográfiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint például a szigetek, a hegyvidékek és a gyéren lakott területek annak érdekében, hogy megvalósuljon az energiaforrások fokozott diverzifikációja és a megújuló energiaforrások támogatása, és így csökkenjen az importált energiától való függés; szorgalmazza, hogy a Bizottság 2020-as energiainfrastruktúra-prioritásai közé vegye fel a szigetek energetikai rendszerének sajátos helyzetét;

| 35. | hangsúlyozza, hogy transzverzális politikai koherenciára van szükség az energiainfrastruktúra terén és annak a tengeri területrendezési kerethez fűződő viszonyát illetően, amely hasznos lehet arra is, hogy a nagy tengeri szélpark projekteket egy átfogó stratégiába ágyazzák be; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy transzverzális politikai koherenciára van szükség az energiainfrastruktúra terén és annak a tengeri területrendezési kerethez fűződő viszonyát illetően, amely hasznos lehet arra is, hogy a nagy tengeri szélpark projekteket egy átfogó stratégiába ágyazzák be;

| 36. | emlékezteti azonban a Bizottságot, hogy mind biztonsági, mind pedig gazdasági okokból minden tagállam számára támogatást kell nyújtani ahhoz is, hogy termelői és fogyasztói is lehessenek a megújuló energiának; |
| --- | --- |

36.

emlékezteti azonban a Bizottságot, hogy mind biztonsági, mind pedig gazdasági okokból minden tagállam számára támogatást kell nyújtani ahhoz is, hogy termelői és fogyasztói is lehessenek a megújuló energiának;

| 37. | fenntartja, hogy a regionális energiatermelés fejlesztése az energia-önellátás garantálását szolgáló fontos eszköz Európa különböző részein, különösen a balti-tengeri térségben, amely elszigetelt marad, és továbbra is egyetlen beszerzési forrástól függ; megjegyzi, hogy a régiók a felhasználható energiaforrások széles választékával rendelkeznek, ideértve a természeti erőforrásokkal kapcsolatos lehetőségeket, valamint hogy a jövőben azt a célt kell kitűzni, hogy e forrásokat teljes mértékben kiaknázzák az energiatermelés diverzifikálása érdekében; |
| --- | --- |

37.

fenntartja, hogy a regionális energiatermelés fejlesztése az energia-önellátás garantálását szolgáló fontos eszköz Európa különböző részein, különösen a balti-tengeri térségben, amely elszigetelt marad, és továbbra is egyetlen beszerzési forrástól függ; megjegyzi, hogy a régiók a felhasználható energiaforrások széles választékával rendelkeznek, ideértve a természeti erőforrásokkal kapcsolatos lehetőségeket, valamint hogy a jövőben azt a célt kell kitűzni, hogy e forrásokat teljes mértékben kiaknázzák az energiatermelés diverzifikálása érdekében;

| 38. | egyetért azzal, hogy az ellátás diverzifikációjának előmozdítása és biztonságának javítása, a belső energiapiac jobb működéséhez való hozzájárulás, és ezáltal az energiafüggőség csökkentése szempontjából fontos szerepe van a hatékonyan működő gázinfrastruktúrának, tiszteletben tartva azt, hogy 2050-ig jelentősen csökkenteni kell az energiaszektor kibocsátásait; kiemeli a gázinfrastruktúrával kapcsolatos rugalmassági követelmények további és pontos végrehajtásának szükségességét, különösen az ellenirányú áramlások és az összeköttetések biztosítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a gázinfrastruktúrát, teljes mértékben figyelembe véve eközben a cseppfolyósítottföldgáz- és a sűrítettföldgáz-terminálok, a szállító hajók és a tározók hozzájárulását, valamint a biomassza gáz és a biogáz alakulását; |
| --- | --- |

38.

egyetért azzal, hogy az ellátás diverzifikációjának előmozdítása és biztonságának javítása, a belső energiapiac jobb működéséhez való hozzájárulás, és ezáltal az energiafüggőség csökkentése szempontjából fontos szerepe van a hatékonyan működő gázinfrastruktúrának, tiszteletben tartva azt, hogy 2050-ig jelentősen csökkenteni kell az energiaszektor kibocsátásait; kiemeli a gázinfrastruktúrával kapcsolatos rugalmassági követelmények további és pontos végrehajtásának szükségességét, különösen az ellenirányú áramlások és az összeköttetések biztosítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a gázinfrastruktúrát, teljes mértékben figyelembe véve eközben a cseppfolyósítottföldgáz- és a sűrítettföldgáz-terminálok, a szállító hajók és a tározók hozzájárulását, valamint a biomassza gáz és a biogáz alakulását;

| 39. | üdvözli a Bizottságnak azt a kijelentését, miszerint a földgáz biztonsági tüzelőanyagként fontos szerepet kap majd; hangsúlyozza azonban, hogy az ellátás biztosítása érdekében más energiahordozóknak, valamint elektromos energia-tárolóknak is át kell venniük ezt a szerepet; hangsúlyozza, hogy továbbra is a széles energiaszerkezet képezi az alapját a biztonságos és kedvező költségű energiaellátásnak; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a Bizottságnak azt a kijelentését, miszerint a földgáz biztonsági tüzelőanyagként fontos szerepet kap majd; hangsúlyozza azonban, hogy az ellátás biztosítása érdekében más energiahordozóknak, valamint elektromos energia-tárolóknak is át kell venniük ezt a szerepet; hangsúlyozza, hogy továbbra is a széles energiaszerkezet képezi az alapját a biztonságos és kedvező költségű energiaellátásnak;

| 40. | megjegyzi, hogy szemben minden más infrastrukturális beruházással, amelyet az EU ösztönözni tervez, a gázellátás biztonságáról szóló 2009-es rendelet szerinti gázhálózat-összekapcsolások és tárolók kötelező infrastruktúrák; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy a 2009-es rendelet alapján megkövetelt infrastruktúrafejlesztésekhez szükség van-e uniós finanszírozásra; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy szemben minden más infrastrukturális beruházással, amelyet az EU ösztönözni tervez, a gázellátás biztonságáról szóló 2009-es rendelet szerinti gázhálózat-összekapcsolások és tárolók kötelező infrastruktúrák; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy a 2009-es rendelet alapján megkövetelt infrastruktúrafejlesztésekhez szükség van-e uniós finanszírozásra;

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel a nem hagyományos gázforrásokat, figyelembe véve a jogi kérdéseket, az élettartam-értékelést, a rendelkezésre álló tartalékokat, a környezeti hatást és a gazdasági életképességet; arra kéri a Bizottságot, hogy az elsődleges energiaforrások egyenlő kezelésének elve alapján végezzen alapos vizsgálatot a nem hagyományos földgázforrások használatának lehetőségeiről és kockázatairól az EU-ban; |
| --- | --- |

41.

sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel a nem hagyományos gázforrásokat, figyelembe véve a jogi kérdéseket, az élettartam-értékelést, a rendelkezésre álló tartalékokat, a környezeti hatást és a gazdasági életképességet; arra kéri a Bizottságot, hogy az elsődleges energiaforrások egyenlő kezelésének elve alapján végezzen alapos vizsgálatot a nem hagyományos földgázforrások használatának lehetőségeiről és kockázatairól az EU-ban;

| 42. | úgy véli, hogy bár a gazdaság szénmentesítése ugyan a fosszilis energiafelhasználás fokozatos csökkenéséhez fog vezetni, az olaj mégis még évekig az EU energiaellátásának fontos része marad, és ezért az átmeneti időszakban fenn kell tartani a versenyképes európai olajszállítási és olajfinomító infrastruktúrát, hogy biztosítsák a biztonságos és megfizethető termékellátást az EU fogyasztói számára; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy bár a gazdaság szénmentesítése ugyan a fosszilis energiafelhasználás fokozatos csökkenéséhez fog vezetni, az olaj mégis még évekig az EU energiaellátásának fontos része marad, és ezért az átmeneti időszakban fenn kell tartani a versenyképes európai olajszállítási és olajfinomító infrastruktúrát, hogy biztosítsák a biztonságos és megfizethető termékellátást az EU fogyasztói számára;

| 43. | hangsúlyozza a mezőgazdasági és kisléptékű vidéki energiaforrásokra vonatkozó integrált energiainfrastruktúra-tervezés fontosságát, amely kedvez a decentralizált energiatermelésnek, a piaci részvételnek és a vidékfejlesztésnek; hangsúlyozza a megújuló energiaforrások hálózathoz való elsőbbségi hozzáférésének fontosságát, a 2009/28/EK irányelvben vázoltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a mezőgazdasági és kisléptékű vidéki energiaforrásokra vonatkozó integrált energiainfrastruktúra-tervezés fontosságát, amely kedvez a decentralizált energiatermelésnek, a piaci részvételnek és a vidékfejlesztésnek; hangsúlyozza a megújuló energiaforrások hálózathoz való elsőbbségi hozzáférésének fontosságát, a 2009/28/EK irányelvben vázoltaknak megfelelően;

| 44. | rámutat arra, hogy elő kell készíteni és hozzá kell igazítani a hálózatot az energiatermelés formáihoz, például a megreformált közös agrárpolitika eredményeként mezőgazdasági és erdészeti forrásokból származó villamos energiához és biogázhoz; |
| --- | --- |

44.

rámutat arra, hogy elő kell készíteni és hozzá kell igazítani a hálózatot az energiatermelés formáihoz, például a megreformált közös agrárpolitika eredményeként mezőgazdasági és erdészeti forrásokból származó villamos energiához és biogázhoz;

| 45. | úgy véli, hogy figyelmet kell fordítani az olyan új technológiai megoldásokra, amelyek az ipar hulladékenergiáját hasznosítják, például a gázfáklyákat, a hulladékhőt stb.; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy figyelmet kell fordítani az olyan új technológiai megoldásokra, amelyek az ipar hulladékenergiáját hasznosítják, például a gázfáklyákat, a hulladékhőt stb.;

| 46. | hangsúlyozza az infrastruktúra fontosságát az elosztás szintjén, és kiemeli azt a fontos szerepet, amelyet a termelő-fogyasztók az átvitelirendszer-üzemeltetők játszanak a decentralizált energiatermékeknek és a keresleti oldali hatékonysági intézkedéseknek a rendszerbe történő integrálásában; kiemeli, hogy ha nagyobb prioritást kap a keresleti oldal irányítása és a keresleti oldal energiatermelése, az jelentősen erősítené a decentralizált energiaforrások integrációját és hozzájárulna az általános energiapolitikai célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy ez vonatkozik a nemzeti infrastrukturális projektekre is, amelyeknek pozitív hatása van a nemzeti határokon túl is a belső energiapiac ellátása vagy összekapcsolása terén; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza az infrastruktúra fontosságát az elosztás szintjén, és kiemeli azt a fontos szerepet, amelyet a termelő-fogyasztók az átvitelirendszer-üzemeltetők játszanak a decentralizált energiatermékeknek és a keresleti oldali hatékonysági intézkedéseknek a rendszerbe történő integrálásában; kiemeli, hogy ha nagyobb prioritást kap a keresleti oldal irányítása és a keresleti oldal energiatermelése, az jelentősen erősítené a decentralizált energiaforrások integrációját és hozzájárulna az általános energiapolitikai célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy ez vonatkozik a nemzeti infrastrukturális projektekre is, amelyeknek pozitív hatása van a nemzeti határokon túl is a belső energiapiac ellátása vagy összekapcsolása terén;

| 47. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2012-ig terjesszen elő az energiatárolási kapacitások (például a többfunkciós gáz-/hidrogéntároló létesítmények, az elektromos járművek intelligens, ellenirányú akkumulátorai, a szivattyús vízenergia-tározók, a decentralizált biogáz-tárolók, a nagy hőmérsékletű napenergiával működő berendezések, a sűrített levegő tárolására szolgáló létesítmények, és egyéb innovatív technológiák) fejlesztését előmozdító konkrét kezdeményezéseket; javasolja, hogy a megújuló energiák integrációjának maximalizálása érdekében a Bizottság mérlegeljen további energiatárolási kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2012-ig terjesszen elő az energiatárolási kapacitások (például a többfunkciós gáz-/hidrogéntároló létesítmények, az elektromos járművek intelligens, ellenirányú akkumulátorai, a szivattyús vízenergia-tározók, a decentralizált biogáz-tárolók, a nagy hőmérsékletű napenergiával működő berendezések, a sűrített levegő tárolására szolgáló létesítmények, és egyéb innovatív technológiák) fejlesztését előmozdító konkrét kezdeményezéseket; javasolja, hogy a megújuló energiák integrációjának maximalizálása érdekében a Bizottság mérlegeljen további energiatárolási kezdeményezéseket;

| 48. | úgy véli, hogy a városi fűtési és hűtőhálózatok hatékonyságának javítása elsődleges szempont kell, hogy legyen az EU számára, és ennek mind a létező pénzügyi keret felülvizsgálatában, mind a jövőre vonatkozó pénzügyi tervekben meg kell jelennie és támogatást kell élveznie; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a városi fűtési és hűtőhálózatok hatékonyságának javítása elsődleges szempont kell, hogy legyen az EU számára, és ennek mind a létező pénzügyi keret felülvizsgálatában, mind a jövőre vonatkozó pénzügyi tervekben meg kell jelennie és támogatást kell élveznie;

| 49. | üdvözli a szén-dioxid leválasztására, szállítására és tárolására eddig kifejlesztett projekteket; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen készítsen félidős értékelő jelentést – mind technikai, mind gazdasági szempontból – az európai uniós finanszírozású, szénerőművekre vonatkozó, szén-dioxid-leválasztási és -tárolási (CCS) kísérleti technológia eredményeiről; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a szén-dioxid leválasztására, szállítására és tárolására eddig kifejlesztett projekteket; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen készítsen félidős értékelő jelentést – mind technikai, mind gazdasági szempontból – az európai uniós finanszírozású, szénerőművekre vonatkozó, szén-dioxid-leválasztási és -tárolási (CCS) kísérleti technológia eredményeiről;

| 50. | sürgeti a Bizottságot, hogy – valamennyi érdekelt féllel, beleértve az érintett hálózatüzemeltetőkkel és piaci résztvevőkkel való együttműködésben – kritikusan értékelje és – szükség esetén – vizsgálja felül az energia-infrastrukturális prioritásokról szóló közleményben a beruházási szükségletekre vonatkozóan megadott számadatokat, különös tekintettel az energiahatékonysági intézkedéseken keresztül elért keresletcsökkenésre, és kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a Tanácsnak és Parlamentnek a szükségessé váló beruházásokról; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a Bizottságot, hogy – valamennyi érdekelt féllel, beleértve az érintett hálózatüzemeltetőkkel és piaci résztvevőkkel való együttműködésben – kritikusan értékelje és – szükség esetén – vizsgálja felül az energia-infrastrukturális prioritásokról szóló közleményben a beruházási szükségletekre vonatkozóan megadott számadatokat, különös tekintettel az energiahatékonysági intézkedéseken keresztül elért keresletcsökkenésre, és kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a Tanácsnak és Parlamentnek a szükségessé váló beruházásokról;

| 51. | megállapítja, hogy a tőke- és működési költségek mellett az energia-infrastruktúrát érintő projektekkel kapcsolatos építési, üzemeltetési és leállítási feladatok jelentős környezetvédelmi költségekkel járnak; hangsúlyozza, hogy e környezetvédelmi költségeket az élettartamot figyelembe vevő költségeken alapuló megközelítés alkalmazásával tekintetbe kell venni a költség-haszon elemzés során; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a tőke- és működési költségek mellett az energia-infrastruktúrát érintő projektekkel kapcsolatos építési, üzemeltetési és leállítási feladatok jelentős környezetvédelmi költségekkel járnak; hangsúlyozza, hogy e környezetvédelmi költségeket az élettartamot figyelembe vevő költségeken alapuló megközelítés alkalmazásával tekintetbe kell venni a költség-haszon elemzés során;

| 52. | úgy véli, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetőktől meg kell követelni, hogy az összes átviteli vezetéket teljes mértékben a piac rendelkezésére bocsássák, megelőzve ezzel, hogy az átviteli kapacitást a határokon átnyúló kiegyensúlyozás stb. számára tartsák fenn; ezt a követelményt egy kötelező jogszabályban kell meghatározni az ERGEG (villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja) bevált gyakorlatokra vonatkozó jelenlegi iránymutatásai alapján; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetőktől meg kell követelni, hogy az összes átviteli vezetéket teljes mértékben a piac rendelkezésére bocsássák, megelőzve ezzel, hogy az átviteli kapacitást a határokon átnyúló kiegyensúlyozás stb. számára tartsák fenn; ezt a követelményt egy kötelező jogszabályban kell meghatározni az ERGEG (villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja) bevált gyakorlatokra vonatkozó jelenlegi iránymutatásai alapján;

| 53. | támogatja a tagállamok közötti megerősített együttműködést, amely a több tagállamért felelős regionális szabályozó hatóságok létrehozására irányul; üdvözli a hasonló kezdeményezéseket, amelyek egységes regionális átvitelirendszer-üzemeltetők létrehozására irányul; |
| --- | --- |

53.

támogatja a tagállamok közötti megerősített együttműködést, amely a több tagállamért felelős regionális szabályozó hatóságok létrehozására irányul; üdvözli a hasonló kezdeményezéseket, amelyek egységes regionális átvitelirendszer-üzemeltetők létrehozására irányul;

| 54. | felszólítja a Bizottságot és az ACER-t, hogy dolgozzanak azon a feladaton, hogy 2014-ig létrejöjjön a közös európai „intraday” (egy napon belüli) piac, mivel ez lehetővé tenné az energia szabad cseréjét az országok és/vagy különböző árszabású területek között valamennyi átviteli összekapcsoláson; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot és az ACER-t, hogy dolgozzanak azon a feladaton, hogy 2014-ig létrejöjjön a közös európai „intraday” (egy napon belüli) piac, mivel ez lehetővé tenné az energia szabad cseréjét az országok és/vagy különböző árszabású területek között valamennyi átviteli összekapcsoláson;

Intelligens hálózatok

| 55. | úgy véli, hogy az energiainfrastruktúráknak egyre végfelhasználó-orientáltabbá kell válniuk, nagyobb hangsúlyt fektetve az átvitelirendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti kölcsönhatásra, és hangsúlyozza, hogy valós idejű, kétirányú energia- és információáramlásra van szükség; rámutat a hatékony technológiai megoldásokat, berendezéseket, anyagokat és szolgáltatásokat, például intelligens hálózatokat, intelligens fogyasztásmérőket és ikt-vezérelt, átjárható, terhelési és keresleti oldali energiairányítási rendszereket magában foglaló, valamint a fogyasztóknak kedvező innovatív és dinamikus árazási formulák és a keresletre reagáló rendszerek kifejlesztését igénylő, új gáz- és villamosenergia-rendszer előnyeire; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az energiainfrastruktúráknak egyre végfelhasználó-orientáltabbá kell válniuk, nagyobb hangsúlyt fektetve az átvitelirendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti kölcsönhatásra, és hangsúlyozza, hogy valós idejű, kétirányú energia- és információáramlásra van szükség; rámutat a hatékony technológiai megoldásokat, berendezéseket, anyagokat és szolgáltatásokat, például intelligens hálózatokat, intelligens fogyasztásmérőket és ikt-vezérelt, átjárható, terhelési és keresleti oldali energiairányítási rendszereket magában foglaló, valamint a fogyasztóknak kedvező innovatív és dinamikus árazási formulák és a keresletre reagáló rendszerek kifejlesztését igénylő, új gáz- és villamosenergia-rendszer előnyeire;

| 56. | ezért hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a felhasználóbarát technológiák fejlesztését és a keresleti oldal irányítását az intelligens hálózati technológiák és a keresletre reagáló rendszerek bevezetésének biztosítása és annak érdekében, hogy az érdekelt felek az intelligens hálózatok valamennyi előnyéből részesülhessenek; |
| --- | --- |

56.

ezért hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a felhasználóbarát technológiák fejlesztését és a keresleti oldal irányítását az intelligens hálózati technológiák és a keresletre reagáló rendszerek bevezetésének biztosítása és annak érdekében, hogy az érdekelt felek az intelligens hálózatok valamennyi előnyéből részesülhessenek;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok telepítésének az energiainfrastruktúrák egyik prioritását kell képezniük az uniós éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzések megvalósítása céljából, mivel elősegíti a úgy véli, hogy az intelligens hálózatok egyedülálló lehetőséget kínálnak az innováció, a munkahelyteremtés, valamint az európai ipar versenyképességének erősítésére, különös tekintettel a kkv-kra; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok telepítésének az energiainfrastruktúrák egyik prioritását kell képezniük az uniós éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzések megvalósítása céljából, mivel elősegíti a úgy véli, hogy az intelligens hálózatok egyedülálló lehetőséget kínálnak az innováció, a munkahelyteremtés, valamint az európai ipar versenyképességének erősítésére, különös tekintettel a kkv-kra;

| 58. | felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a nagy intelligens hálózatok demonstrációs projektjének sürgős alkalmazását, mint az európai társadalom számára jelentkező költségek és haszon mérésének legjobb módja; megjegyzi, hogy az e projektekhez szükséges beruházások kockázatainak megosztása érdekében állami finanszírozásra van szükség a köz- és magánszféra közötti partnerségek keretében, amire hathatós lehetőséget kínál az európai villamosenergia-hálózati kezdeményezés (EEGI); |
| --- | --- |

58.

felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a nagy intelligens hálózatok demonstrációs projektjének sürgős alkalmazását, mint az európai társadalom számára jelentkező költségek és haszon mérésének legjobb módja; megjegyzi, hogy az e projektekhez szükséges beruházások kockázatainak megosztása érdekében állami finanszírozásra van szükség a köz- és magánszféra közötti partnerségek keretében, amire hathatós lehetőséget kínál az európai villamosenergia-hálózati kezdeményezés (EEGI);

| 59. | megállapítja, hogy az intelligens hálózatok a villamos energia és az információs és kommunikációs technológiák közötti konvergencia eredményei, következésképpen különös figyelmet kell szentelni a két ágazat közötti együttműködésnek, például a rádióspektrum Európa-szerte történő hatékony alkalmazását és a tárgyak jövőbeli internetének tervezése keretében az intelligens energiafunkciók megértését illetően; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy tervet a különböző érintett egységek (Kutatási Főigazgatóság, Energiaügyi Főigazgatóság, Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság stb.) közötti együttműködéssel kapcsolatban, hogy az intelligens hálózatok kiépítéséhez és üzemeltetéséhez való hozzájárulás legkoherensebb és összességében hatékony módját biztosítsa az energiapolitikai tevékenységek alapköveként; |
| --- | --- |

59.

megállapítja, hogy az intelligens hálózatok a villamos energia és az információs és kommunikációs technológiák közötti konvergencia eredményei, következésképpen különös figyelmet kell szentelni a két ágazat közötti együttműködésnek, például a rádióspektrum Európa-szerte történő hatékony alkalmazását és a tárgyak jövőbeli internetének tervezése keretében az intelligens energiafunkciók megértését illetően; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy tervet a különböző érintett egységek (Kutatási Főigazgatóság, Energiaügyi Főigazgatóság, Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság stb.) közötti együttműködéssel kapcsolatban, hogy az intelligens hálózatok kiépítéséhez és üzemeltetéséhez való hozzájárulás legkoherensebb és összességében hatékony módját biztosítsa az energiapolitikai tevékenységek alapköveként;

| 60. | felszólítja a Bizottságot annak értékelésére, hogy szükség van-e további jogalkotási kezdeményezésekre az intelligens hálózatok megvalósításához a harmadik energiacsomag szabályai alapján; úgy véli, hogy az értékelésnek figyelembe kell vennie a következő célkitűzéseket: i) a megfelelő nyílt hozzáférés biztosítása és a működési információk megosztása a szereplők és fizikai csatlakozó felületei között; ii) az energiaszolgáltatások megfelelően működő piacának létrehozása; és iii) megfelelő ösztönző nyújtása a hálózatüzemeltetők számára, hogy az intelligens hálózatok céljából beruházzanak az intelligens technológiákba; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot annak értékelésére, hogy szükség van-e további jogalkotási kezdeményezésekre az intelligens hálózatok megvalósításához a harmadik energiacsomag szabályai alapján; úgy véli, hogy az értékelésnek figyelembe kell vennie a következő célkitűzéseket: i) a megfelelő nyílt hozzáférés biztosítása és a működési információk megosztása a szereplők és fizikai csatlakozó felületei között; ii) az energiaszolgáltatások megfelelően működő piacának létrehozása; és iii) megfelelő ösztönző nyújtása a hálózatüzemeltetők számára, hogy az intelligens hálózatok céljából beruházzanak az intelligens technológiákba;

| 61. | szorgalmazza, hogy fokozottabban összpontosítsanak az elosztórendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti összefüggésekre az intelligens hálózatokra vonatkozó közös európai stratégia bevonásával, és megjegyzi, hogy amint azt az Európai Tanács 2011. február 4-e i következtetései is kiemelik, az intelligens hálózatokra vonatkozó műszaki szabványokat legkésőbb 2012 végéig el kell fogadni; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza, hogy fokozottabban összpontosítsanak az elosztórendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti összefüggésekre az intelligens hálózatokra vonatkozó közös európai stratégia bevonásával, és megjegyzi, hogy amint azt az Európai Tanács 2011. február 4-e i következtetései is kiemelik, az intelligens hálózatokra vonatkozó műszaki szabványokat legkésőbb 2012 végéig el kell fogadni;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a hálózatokat hozzá kell igazítani az új belépőkhöz, hogy elősegítsék a kis nagyságrendű új termelési forrásokat, például a háztartásokat és a kkv-kat; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a hálózatokat hozzá kell igazítani az új belépőkhöz, hogy elősegítsék a kis nagyságrendű új termelési forrásokat, például a háztartásokat és a kkv-kat;

| 63. | úgy véli, hogy a hetedik és nyolcadik kutatás-fejlesztési keretprogramban prioritásként kell kezelni az intelligens hálózatok technológiáját az elektromos autók magán-feltöltőállomásainak infrastruktúrájára vonatkozóan, a decentralizált, kétirányú energiahálózat gyors kiépítése érdekében e területen; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a hetedik és nyolcadik kutatás-fejlesztési keretprogramban prioritásként kell kezelni az intelligens hálózatok technológiáját az elektromos autók magán-feltöltőállomásainak infrastruktúrájára vonatkozóan, a decentralizált, kétirányú energiahálózat gyors kiépítése érdekében e területen;

| 64. | megjegyzi, hogy állandó szabályozási keretet kell létrehozni, hogy előmozdítsák azokat a nagyon nagy beruházásokat, amelyek az intelligens hálózatok létrehozásához szükségesek Európában; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy állandó szabályozási keretet kell létrehozni, hogy előmozdítsák azokat a nagyon nagy beruházásokat, amelyek az intelligens hálózatok létrehozásához szükségesek Európában;

| 65. | hangsúlyozza, hogy prioritást kell kapnia az intelligens hálózatok szabványosításának és együttműködtethetőségének; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai és nemzetközi szabványügyi szervezetekkel és az iparággal összeköttetésben gyorsítsa fel a villamos üzemű járművekre, a töltő-infrastruktúrákra, valamint az intelligens hálózatokra és fogyasztásmérőkre vonatkozó műszaki és biztonsági szabványokkal kapcsolatos munkát, figyelemmel a munka 2012 végéig való befejezésére; hangsúlyozza, hogy a technológiáknak nyílt nemzetközi szabványokon kell alapulniuk, hogy biztosítsák költséghatékonyságukat, ami fokozza a rendszer együttműködtethetőségét, továbbá hogy a megoldások tekintetében választási lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy prioritást kell kapnia az intelligens hálózatok szabványosításának és együttműködtethetőségének; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai és nemzetközi szabványügyi szervezetekkel és az iparággal összeköttetésben gyorsítsa fel a villamos üzemű járművekre, a töltő-infrastruktúrákra, valamint az intelligens hálózatokra és fogyasztásmérőkre vonatkozó műszaki és biztonsági szabványokkal kapcsolatos munkát, figyelemmel a munka 2012 végéig való befejezésére; hangsúlyozza, hogy a technológiáknak nyílt nemzetközi szabványokon kell alapulniuk, hogy biztosítsák költséghatékonyságukat, ami fokozza a rendszer együttműködtethetőségét, továbbá hogy a megoldások tekintetében választási lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztóknak;

| 66. | elismeri, hogy az intelligens fogyasztásmérőkkel kapcsolatos szabványosítás munka folyamatosan halad előre a Bizottság által az európai szabványügyi szervezeteknek (CEN, CENELEC és ETSI) kiadott, M/441. sz. szabványosítási megbízással, és hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozó műszaki szabványoknak figyelembe kell venniük a CEN/CENELEC/ETSI intelligens fogyasztásmérőkkel foglalkozó koordinációs csoportjának (SM-CG) zárójelentésében azonosított további funkcionalitásokat, azaz a következőket:






  — | távoli leolvasás vagy mérésügyi nyilvántartások, |
| --- | --- | --- |

66.

elismeri, hogy az intelligens fogyasztásmérőkkel kapcsolatos szabványosítás munka folyamatosan halad előre a Bizottság által az európai szabványügyi szervezeteknek (CEN, CENELEC és ETSI) kiadott, M/441. sz. szabványosítási megbízással, és hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozó műszaki szabványoknak figyelembe kell venniük a CEN/CENELEC/ETSI intelligens fogyasztásmérőkkel foglalkozó koordinációs csoportjának (SM-CG) zárójelentésében azonosított további funkcionalitásokat, azaz a következőket:

—

távoli leolvasás vagy mérésügyi nyilvántartások,

| — | kétirányú kommunikáció, |
| --- | --- |

—

kétirányú kommunikáció,

| — | továbbfejlesztett díjszabás/előlegfizetés támogatása, |
| --- | --- |

—

továbbfejlesztett díjszabás/előlegfizetés támogatása,

| — | az ellátás távoli engedélyezése és letiltása, valamint energiakorlátozás, |
| --- | --- |

—

az ellátás távoli engedélyezése és letiltása, valamint energiakorlátozás,

| — | kommunikáció a háztartásokban és épületekben lévő egyes eszközökkel, és adott esetben közvetlen vezérlésük, |
| --- | --- |

—

kommunikáció a háztartásokban és épületekben lévő egyes eszközökkel, és adott esetben közvetlen vezérlésük,

| — | információszolgáltatás webportálokon/portálokon keresztül a háztartásokban lévő kijelző számára; |
| --- | --- |

—

információszolgáltatás webportálokon/portálokon keresztül a háztartásokban lévő kijelző számára;

| 67. | üdvözli az európai villamosenergia-hálózati kezdeményezés (EEGI) és a Bizottság intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportja által elvégzett munkát; sürgeti a Bizottságot, hogy a legnagyobb mértékben vegye figyelembe ezek következtetéseit az intelligens hálózatokról szóló egyedi jogszabály céljából, amelyet 2011 első felében fognak elfogadni; |
| --- | --- |

67.

üdvözli az európai villamosenergia-hálózati kezdeményezés (EEGI) és a Bizottság intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportja által elvégzett munkát; sürgeti a Bizottságot, hogy a legnagyobb mértékben vegye figyelembe ezek következtetéseit az intelligens hálózatokról szóló egyedi jogszabály céljából, amelyet 2011 első felében fognak elfogadni;

| 68. | hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérők célja lehetővé tenni a fogyasztók számára energiafogyasztásuk hatékony nyomon követését és szabályozását; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérők célja lehetővé tenni a fogyasztók számára energiafogyasztásuk hatékony nyomon követését és szabályozását;

| 69. | rámutat arra, hogy pozitív értékelés függvényében a tagállamok már most kötelesek 2020-ra a végfelhasználóik legalább 80 %-ánál bevezetni az intelligens fogyasztásmérők alkalmazását, és felhívja a figyelmet az időközi célkitűzésre, hogy 2015-ig a háztartások 50 %-a rendelkezzen intelligens fogyasztásmérőkkel az új európai digitális menetrendben elfogadottak szerint; |
| --- | --- |

69.

rámutat arra, hogy pozitív értékelés függvényében a tagállamok már most kötelesek 2020-ra a végfelhasználóik legalább 80 %-ánál bevezetni az intelligens fogyasztásmérők alkalmazását, és felhívja a figyelmet az időközi célkitűzésre, hogy 2015-ig a háztartások 50 %-a rendelkezzen intelligens fogyasztásmérőkkel az új európai digitális menetrendben elfogadottak szerint;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ezen eszközök nyilvánosság általi elfogadottságának fokozása és az innovációs folyamat felgyorsítása érdekében – ahogyan azt a harmadik energiapiaci csomag előírja – elegendő számú, a lakossági fogyasztóknak szóló kísérleti projektet kell támogatniuk; sürgeti a Bizottságot, hogy a harmadik energiapiaci csomagban előírt értékelések alapján terjesszen elő további intézkedéseket az intelligens fogyasztásmérők valamennyi nem lakossági ügyfél számára 2014-ig történő üzembe helyezésére, ideiglenes a mikrovállalkozások kivételével; sürgeti a biztonság, a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó, egyértelmű szabályok hatályos európai uniós joggal összhangban történő megállapítását; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ezen eszközök nyilvánosság általi elfogadottságának fokozása és az innovációs folyamat felgyorsítása érdekében – ahogyan azt a harmadik energiapiaci csomag előírja – elegendő számú, a lakossági fogyasztóknak szóló kísérleti projektet kell támogatniuk; sürgeti a Bizottságot, hogy a harmadik energiapiaci csomagban előírt értékelések alapján terjesszen elő további intézkedéseket az intelligens fogyasztásmérők valamennyi nem lakossági ügyfél számára 2014-ig történő üzembe helyezésére, ideiglenes a mikrovállalkozások kivételével; sürgeti a biztonság, a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó, egyértelmű szabályok hatályos európai uniós joggal összhangban történő megállapítását;

| 71. | hangsúlyozza, hogy az energiagazdálkodási eszközök üzembe helyezésének – különösen az intelligens fogyasztásmérők lakossági ügyfelek körében történő bevezetése során – mindenekelőtt egyértelműen kézzelfogható haszonnal kell járniuk a végfelhasználók számára; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat folyamatosan tájékoztatni kell energiafogyasztásukról az energiamegtakarítási erőfeszítésekbe történő aktív bevonásuk érdekében, és szorgalmazza, hogy fokozottan összpontosítsanak a tudatosítási kampányokra, a képzésekre, a világos számlázásra, a költséghatékonyság biztosítására és a felhasználóbarát technológiák fejlesztésének előmozdítására; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy az energiagazdálkodási eszközök üzembe helyezésének – különösen az intelligens fogyasztásmérők lakossági ügyfelek körében történő bevezetése során – mindenekelőtt egyértelműen kézzelfogható haszonnal kell járniuk a végfelhasználók számára; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat folyamatosan tájékoztatni kell energiafogyasztásukról az energiamegtakarítási erőfeszítésekbe történő aktív bevonásuk érdekében, és szorgalmazza, hogy fokozottan összpontosítsanak a tudatosítási kampányokra, a képzésekre, a világos számlázásra, a költséghatékonyság biztosítására és a felhasználóbarát technológiák fejlesztésének előmozdítására;

| 72. | e tekintetben hangsúlyozza a kutatás és az innováció támogatásának elsődleges fontosságát, amit aktív finanszírozási politikával, köztük olyan, még kialakítandó innovatív eszközök igénybevételével is segíteni kell, mint az innováció finanszírozására szolgáló európai alap vagy egy európai szabadalmi alap; |
| --- | --- |

72.

e tekintetben hangsúlyozza a kutatás és az innováció támogatásának elsődleges fontosságát, amit aktív finanszírozási politikával, köztük olyan, még kialakítandó innovatív eszközök igénybevételével is segíteni kell, mint az innováció finanszírozására szolgáló európai alap vagy egy európai szabadalmi alap;

| 73. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak azon, hogy szabványosított és engedélyezett rádiófrekvenciás sávot jelöljenek ki az intelligens mérőeszközök és hálózatok számára; |
| --- | --- |

73.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak azon, hogy szabványosított és engedélyezett rádiófrekvenciás sávot jelöljenek ki az intelligens mérőeszközök és hálózatok számára;

| 74. | sürgeti a Bizottságot, hogy az európai adatvédelmi biztossal szorosan együttműködve értékelje a további adatvédelmi intézkedések szükségességét, a különböző szereplők felelősségeit és szerepeit többek között az adatokhoz való hozzáférésben, azok birtoklásában, tulajdonlásában és kezelésében, a lekérdezési és adatváltoztatási jogban, és szükség esetén tegyen megfelelő szabályozási javaslatokat és/vagy iránymutatásokat; |
| --- | --- |

74.

sürgeti a Bizottságot, hogy az európai adatvédelmi biztossal szorosan együttműködve értékelje a további adatvédelmi intézkedések szükségességét, a különböző szereplők felelősségeit és szerepeit többek között az adatokhoz való hozzáférésben, azok birtoklásában, tulajdonlásában és kezelésében, a lekérdezési és adatváltoztatási jogban, és szükség esetén tegyen megfelelő szabályozási javaslatokat és/vagy iránymutatásokat;

A kiemelt projektek egyértelmű és átlátható kritériumainak meghatározása

| 75. | üdvözli a Bizottság által meghatározott kiemelt jelentőségű folyosókat, és egyetért a korlátozottan rendelkezésre álló források optimalizálásának szükségességével; ismételten hangsúlyozza, hogy amíg az infrastrukturális projektek tervezése és kidolgozása elsősorban a piac feladata, az EU-nak szerepe van egyrészt bizonyos projektek népszerűsítésében azáltal, hogy „európai érdekű projektnek” minősíti azokat, másrészt abban, hogy ezek közül néhány számára közfinanszírozást biztosítson; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a Bizottság által meghatározott kiemelt jelentőségű folyosókat, és egyetért a korlátozottan rendelkezésre álló források optimalizálásának szükségességével; ismételten hangsúlyozza, hogy amíg az infrastrukturális projektek tervezése és kidolgozása elsősorban a piac feladata, az EU-nak szerepe van egyrészt bizonyos projektek népszerűsítésében azáltal, hogy „európai érdekű projektnek” minősíti azokat, másrészt abban, hogy ezek közül néhány számára közfinanszírozást biztosítson;

| 76. | egyértelmű és átlátható módszertant sürget, amely a halasztást nem tűrő európai igényeket kielégítő, kiemelt fontosságú projektek kiválasztását eredményezi; hangsúlyozza, hogy az európai érdekű projektek kiválasztását objektív és átlátható kritériumok alapján és valamennyi érdekelt fél bevonásával kell elvégezni; |
| --- | --- |

76.

egyértelmű és átlátható módszertant sürget, amely a halasztást nem tűrő európai igényeket kielégítő, kiemelt fontosságú projektek kiválasztását eredményezi; hangsúlyozza, hogy az európai érdekű projektek kiválasztását objektív és átlátható kritériumok alapján és valamennyi érdekelt fél bevonásával kell elvégezni;

| 77. | hangsúlyozza, hogy valamennyi európai érdekű projektnek hozzá kell járulnia az EU energiapolitikai célkitűzéseinek eléréséhez – azaz a belső piac megvalósításához, az energiahatékonyság és a megújuló energia népszerűsítéséhez, valamint az ellátásbiztonság javításához –, és jelentős mértékben hozzá kell tudniuk járulni a következőkhöz:






  — | a piaci integráció, a verseny és a piaci likviditás növelése, valamint a piaci koncentráció csökkentése, |
| --- | --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy valamennyi európai érdekű projektnek hozzá kell járulnia az EU energiapolitikai célkitűzéseinek eléréséhez – azaz a belső piac megvalósításához, az energiahatékonyság és a megújuló energia népszerűsítéséhez, valamint az ellátásbiztonság javításához –, és jelentős mértékben hozzá kell tudniuk járulni a következőkhöz:

—

a piaci integráció, a verseny és a piaci likviditás növelése, valamint a piaci koncentráció csökkentése,

| — | az energiaszigetek felszámolása, |
| --- | --- |

—

az energiaszigetek felszámolása,

| — | a hálózati veszteségek csökkentése, az átviteli keresztmetszet leszűkülésének megakadályozása – beleértve a belső projekteket, amennyiben azok hozzájárulnak a határokon átnyúló összekapcsolás fejlesztéséhez – és a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek felszámolása, |
| --- | --- |

—

a hálózati veszteségek csökkentése, az átviteli keresztmetszet leszűkülésének megakadályozása – beleértve a belső projekteket, amennyiben azok hozzájárulnak a határokon átnyúló összekapcsolás fejlesztéséhez – és a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek felszámolása,

| — | az egyetlen szállítótól való függőség megoldása, |
| --- | --- |

—

az egyetlen szállítótól való függőség megoldása,

| — | a tranzitútvonalak és a források eredetének diverzifikálása, |
| --- | --- |

—

a tranzitútvonalak és a források eredetének diverzifikálása,

| — | a megújuló energia hálózati integrálása és a megújuló energiaforrások felhasználásának növelése a megújuló energia korlátozásának csökkentésével; |
| --- | --- |

—

a megújuló energia hálózati integrálása és a megújuló energiaforrások felhasználásának növelése a megújuló energia korlátozásának csökkentésével;

| 78. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy adott projektet indokoltan minősítsenek kiemeltnek, az alábbi szempontokat kellene figyelembe venni:






  — | a projektnek európai vonatkozásúnak kell lennie (azaz egyértelműen az európai közérdeket kell szolgálnia), |
| --- | --- | --- |

78.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy adott projektet indokoltan minősítsenek kiemeltnek, az alábbi szempontokat kellene figyelembe venni:

—

a projektnek európai vonatkozásúnak kell lennie (azaz egyértelműen az európai közérdeket kell szolgálnia),

| — | a projekt szükségességét az infrastruktúra-hierarchia alapján kell bizonyítani, |
| --- | --- |

—

a projekt szükségességét az infrastruktúra-hierarchia alapján kell bizonyítani,

| — | összhangban kell lennie az éghajlatvédelmi, energiahatékonysági és környezetvédelmi célkitűzésekkel, |
| --- | --- |

—

összhangban kell lennie az éghajlatvédelmi, energiahatékonysági és környezetvédelmi célkitűzésekkel,

| — | összhangban kell lennie az EU hosszú távú energiapolitikájával (lehetővé téve a rugalmas és többfunkciós alkalmazást és elkerülve a „megkövesedést” előidéző hatásokat), |
| --- | --- |

—

összhangban kell lennie az EU hosszú távú energiapolitikájával (lehetővé téve a rugalmas és többfunkciós alkalmazást és elkerülve a „megkövesedést” előidéző hatásokat),

| — | megfelelő költség-hasznon arányt és költséghatékonyságot kell kínálnia, |
| --- | --- |

—

megfelelő költség-hasznon arányt és költséghatékonyságot kell kínálnia,

| — | technikailag eredményesnek kell lennie; |
| --- | --- |

—

technikailag eredményesnek kell lennie;

| 79. | álláspontja szerint a projektek további rangsorolásának lehetővé tétele érdekében, az alábbi támogathatósági kritériumokat kellene figyelembe venni:






  — | erősítik-e a tagállamok közötti szolidaritást, |
| --- | --- | --- |

79.

álláspontja szerint a projektek további rangsorolásának lehetővé tétele érdekében, az alábbi támogathatósági kritériumokat kellene figyelembe venni:

—

erősítik-e a tagállamok közötti szolidaritást,

| — | a projektek futamideje, |
| --- | --- |

—

a projektek futamideje,

| — | mely projektek okoznak minimális környezeti hatás, |
| --- | --- |

—

mely projektek okoznak minimális környezeti hatás,

| — | mely projekt kínálja az érintett csoport számára a legjobb megoldást; |
| --- | --- |

—

mely projekt kínálja az érintett csoport számára a legjobb megoldást;

| 80. | hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a megállapított prioritások megtervezésében, végrehajtásában és nyomon követésében, valamint a beruházási tervek és az egyedi projektek kidolgozásában; úgy véli, hogy a makrorégiókra (például a balti-tengeri régióra és a Duna-régióra) vonatkozó meglévő stratégiák szintén modellként szolgálhatnak az együttműködés platformok számára, amikor energiaprojekteket fogadnak el és hajtanak végre; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a megállapított prioritások megtervezésében, végrehajtásában és nyomon követésében, valamint a beruházási tervek és az egyedi projektek kidolgozásában; úgy véli, hogy a makrorégiókra (például a balti-tengeri régióra és a Duna-régióra) vonatkozó meglévő stratégiák szintén modellként szolgálhatnak az együttműködés platformok számára, amikor energiaprojekteket fogadnak el és hajtanak végre;

| 81. | rámutat arra, hogy folytatni kell a belső energiapiac integrációját, támogatva különösen az olyan projekteket, amelyek biztosítják, hogy a szomszédos országok jól kiegyensúlyozott nemzeti energiaszerkezettel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

81.

rámutat arra, hogy folytatni kell a belső energiapiac integrációját, támogatva különösen az olyan projekteket, amelyek biztosítják, hogy a szomszédos országok jól kiegyensúlyozott nemzeti energiaszerkezettel rendelkezzenek;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a verseny és az összes energia-infrastruktúra piacvezérelt fejlesztése előtt álló esetleges akadályokat – beleértve a távfűtést és -hűtést – fel kell számolni; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a verseny és az összes energia-infrastruktúra piacvezérelt fejlesztése előtt álló esetleges akadályokat – beleértve a távfűtést és -hűtést – fel kell számolni;

| 83. | emlékeztet arra, hogy a szigeti területek helyzetéből adódó földrajzi akadályok rendkívül megnehezítik az Unió energiahálózatába való integrálásukat, és hogy az energiafüggőségük csökkentése érdekében különleges eszközöket kell biztosítani a részükre akár a megújuló energiaforrások terén meglévő saját potenciáljuk fejlesztésével, akár az energiahatékonyság és az energia-megtakarítás előmozdításával; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy a szigeti területek helyzetéből adódó földrajzi akadályok rendkívül megnehezítik az Unió energiahálózatába való integrálásukat, és hogy az energiafüggőségük csökkentése érdekében különleges eszközöket kell biztosítani a részükre akár a megújuló energiaforrások terén meglévő saját potenciáljuk fejlesztésével, akár az energiahatékonyság és az energia-megtakarítás előmozdításával;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságnak az egyes projektek céljáról és műszaki tervezési adatairól való egyértelmű tájékoztatásával növelni kell az átláthatóságot; kéri, hogy a kritériumoknak való megfelelést nyilvános konzultációk keretében igazolják; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságnak az egyes projektek céljáról és műszaki tervezési adatairól való egyértelmű tájékoztatásával növelni kell az átláthatóságot; kéri, hogy a kritériumoknak való megfelelést nyilvános konzultációk keretében igazolják;

| 85. | úgy véli, hogy nemcsak a nagy infrastrukturális projekteket kell támogatni, hanem a kisebb projekteket is, amelyek nagy hozzáadott értékkel bírhatnának, és gyorsabban befejezhetők lennének; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy nemcsak a nagy infrastrukturális projekteket kell támogatni, hanem a kisebb projekteket is, amelyek nagy hozzáadott értékkel bírhatnának, és gyorsabban befejezhetők lennének;

| 86. | annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az „európai érdekű projekt” státuszt elnyert projektek a jóváhagyást követően továbbra is teljesítsék a fenti kritériumokat; úgy véli, hogy egy projekt bármilyen jelentős megváltoztatása esetén annak „európai érdekű projekt” státuszát felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

86.

annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az „európai érdekű projekt” státuszt elnyert projektek a jóváhagyást követően továbbra is teljesítsék a fenti kritériumokat; úgy véli, hogy egy projekt bármilyen jelentős megváltoztatása esetén annak „európai érdekű projekt” státuszát felül kell vizsgálni;

Gyors és átlátható engedélyezési eljárások

| 87. | egyetért azzal, hogy biztosítani kell az európai érdekű projektek kellő időben történő megvalósítását, és üdvözli a Bizottságnak az engedélyezési eljárások ésszerűsítésével, koordinációjuk eredményesebbé tételével és hatékonyságuk javításával és felgyorsításával kapcsolatos javaslatát, amennyiben tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az engedélyeztetés nemzeti illetékességét, annak biztosítása érdekében, hogy az e terülteken érvényes határidők ne vegyék el a magánbefektetők kedvét az innovációtól; |
| --- | --- |

87.

egyetért azzal, hogy biztosítani kell az európai érdekű projektek kellő időben történő megvalósítását, és üdvözli a Bizottságnak az engedélyezési eljárások ésszerűsítésével, koordinációjuk eredményesebbé tételével és hatékonyságuk javításával és felgyorsításával kapcsolatos javaslatát, amennyiben tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az engedélyeztetés nemzeti illetékességét, annak biztosítása érdekében, hogy az e terülteken érvényes határidők ne vegyék el a magánbefektetők kedvét az innovációtól;

| 88. | üdvözli a nemzeti kapcsolattartó hatóságok („egyablakos rendszer”) európai érdekű projektenkénti létrehozását, amelyek egységes igazgatási felületként működnek a projektfejlesztők és az engedélyezési eljárásban részt vevő különböző hatóságok között; úgy véli, hogy – a határokon átnyúló projektek tekintetében – biztosítani kell a nemzeti egyablakos rendszerek közötti további koordinációt és a Bizottságnak az ilyen koordinációban való hangsúlyosabb szerepét; rámutat arra, hogy az egyablakos rendszer új pontjainak létrehozása előtt a Bizottságnak és a nemzeti hatóságoknak teljes mértékben ki kell használniuk a meglevő létesítményeket; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a nemzeti kapcsolattartó hatóságok („egyablakos rendszer”) európai érdekű projektenkénti létrehozását, amelyek egységes igazgatási felületként működnek a projektfejlesztők és az engedélyezési eljárásban részt vevő különböző hatóságok között; úgy véli, hogy – a határokon átnyúló projektek tekintetében – biztosítani kell a nemzeti egyablakos rendszerek közötti további koordinációt és a Bizottságnak az ilyen koordinációban való hangsúlyosabb szerepét; rámutat arra, hogy az egyablakos rendszer új pontjainak létrehozása előtt a Bizottságnak és a nemzeti hatóságoknak teljes mértékben ki kell használniuk a meglevő létesítményeket;

| 89. | hangsúlyozza, hogy valamennyi nemzeti kapcsolattartó hatóságnak függetlennek, illetve politikai és gazdasági befolyástól mentesnek kell lennie; úgy véli, hogy az európai érdekű projekteket benyújtási sorrendben és a jövőbeli bizottsági javaslatban meghatározott határidőn belül kell feldolgozni; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy valamennyi nemzeti kapcsolattartó hatóságnak függetlennek, illetve politikai és gazdasági befolyástól mentesnek kell lennie; úgy véli, hogy az európai érdekű projekteket benyújtási sorrendben és a jövőbeli bizottsági javaslatban meghatározott határidőn belül kell feldolgozni;

| 90. | hangsúlyozza a projektek időben történő befejezése és az érdekelt felekkel folytatott magas színvonalú párbeszéd fontosságát; sürgeti, hogy a Bizottság hozzon létre többlépcsős figyelmeztetési rendszert arra az esetre, ha valamely tagállam ésszerű határidőn belül nem dolgozza fel az engedélykérelmeket, továbbá hogy szorosan kövesse nyomon, hogy a nemzeti közigazgatási eljárások biztosítják-e az európai érdekű projektek megfelelő és gyors megvalósítását; amennyiben nehézségek merülnek fel, üdvözli az olyan tájékoztató jellegű határidők bevezetését, amelyeken belül a megfelelő illetékes hatóságoknak végleges döntést kell hozniuk; ilyen döntés hiányában arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, értelmezhető-e a késés úgy, hogy a tagállam hátráltatja az EU belső energiapiacának megfelelő és gyors megvalósítását; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza a projektek időben történő befejezése és az érdekelt felekkel folytatott magas színvonalú párbeszéd fontosságát; sürgeti, hogy a Bizottság hozzon létre többlépcsős figyelmeztetési rendszert arra az esetre, ha valamely tagállam ésszerű határidőn belül nem dolgozza fel az engedélykérelmeket, továbbá hogy szorosan kövesse nyomon, hogy a nemzeti közigazgatási eljárások biztosítják-e az európai érdekű projektek megfelelő és gyors megvalósítását; amennyiben nehézségek merülnek fel, üdvözli az olyan tájékoztató jellegű határidők bevezetését, amelyeken belül a megfelelő illetékes hatóságoknak végleges döntést kell hozniuk; ilyen döntés hiányában arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, értelmezhető-e a késés úgy, hogy a tagállam hátráltatja az EU belső energiapiacának megfelelő és gyors megvalósítását;

| 91. | felhívja a Bizottságot, hogy figyelembe véve a projektsajátosságok sokféleségét és a projektek területi jellemzőit, állapítsa meg, hogy kialakíthatók-e közös vagy összehangolt eljárások az eseti konkrét kulcsfontosságú intézkedések és bevált gyakorlatok (rendszeres információcsere, a döntések kellő időben történő közlése, közös problémamegoldó mechanizmusok stb.) megállapítására, továbbá hogy értékelje, hogy mennyire alkalmas a választottbírósági eljárás arra, hogy végleges döntéshozatali eszközként alkalmazzák; |
| --- | --- |

91.

felhívja a Bizottságot, hogy figyelembe véve a projektsajátosságok sokféleségét és a projektek területi jellemzőit, állapítsa meg, hogy kialakíthatók-e közös vagy összehangolt eljárások az eseti konkrét kulcsfontosságú intézkedések és bevált gyakorlatok (rendszeres információcsere, a döntések kellő időben történő közlése, közös problémamegoldó mechanizmusok stb.) megállapítására, továbbá hogy értékelje, hogy mennyire alkalmas a választottbírósági eljárás arra, hogy végleges döntéshozatali eszközként alkalmazzák;

| 92. | hangsúlyozza a minél szélesebb körű részvételen alapuló megközelítés szükségességét, és elismeri, hogy az energiainfrastruktúra-projektek helyiek általi elfogadottságának növelése együtt jár a projektek céljaival kapcsolatos megfelelő tájékoztatással és azzal, hogy a helyi lakosság már a lehető legkorábbi szakasztól kezdve részt vesz e projektek kialakításában; szorgalmazza a nem kormányzati szervezeteknek, az iparágnak, a szociális partnereknek és a fogyasztói szervezeteknek a civil társadalom valamennyi szintjén történő részvételét az európai érdekű projektekkel kapcsolatos konzultációs folyamatban; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre konzultációs és értékelési rendszert az infrastruktúra lakossági elfogadásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek azonosítása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza a minél szélesebb körű részvételen alapuló megközelítés szükségességét, és elismeri, hogy az energiainfrastruktúra-projektek helyiek általi elfogadottságának növelése együtt jár a projektek céljaival kapcsolatos megfelelő tájékoztatással és azzal, hogy a helyi lakosság már a lehető legkorábbi szakasztól kezdve részt vesz e projektek kialakításában; szorgalmazza a nem kormányzati szervezeteknek, az iparágnak, a szociális partnereknek és a fogyasztói szervezeteknek a civil társadalom valamennyi szintjén történő részvételét az európai érdekű projektekkel kapcsolatos konzultációs folyamatban; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre konzultációs és értékelési rendszert az infrastruktúra lakossági elfogadásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek azonosítása és terjesztése érdekében;

| 93. | tekintettel arra, hogy fejlődési potenciáljuk szempontjából mennyire fontosak a régiók fenntartható energiára vonatkozó stratégiái, hangsúlyozza, hogy létre kell hozni a régiókban alkalmazott bevált gyakorlatok cseréjének fórumát, figyelembe véve a megújuló energiaforrásokra, energiatakarékosságra és energiahatékonyságra szakosodott települések és régiók sikeres példáit; ezzel összefüggésben konzultációs és értékelési rendszer kialakítását kéri lehetőség szerint az infrastruktúra nyilvánosság általi elfogadását szolgáló bevált gyakorlatok és ismeretek azonosítása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

93.

tekintettel arra, hogy fejlődési potenciáljuk szempontjából mennyire fontosak a régiók fenntartható energiára vonatkozó stratégiái, hangsúlyozza, hogy létre kell hozni a régiókban alkalmazott bevált gyakorlatok cseréjének fórumát, figyelembe véve a megújuló energiaforrásokra, energiatakarékosságra és energiahatékonyságra szakosodott települések és régiók sikeres példáit; ezzel összefüggésben konzultációs és értékelési rendszer kialakítását kéri lehetőség szerint az infrastruktúra nyilvánosság általi elfogadását szolgáló bevált gyakorlatok és ismeretek azonosítása és terjesztése érdekében;

| 94. | hangsúlyozza, hogy a legnagyobb kihívás abban áll, hogy biztosítsák, hogy a helyi nyilvánosság elfogadja az energiainfrastruktúra-projekteket; meggyőződése, hogy a nyilvánosság és a döntéshozók beleegyezése és bizalma csak akkor szerezhető meg, ha nyílt és átlátható vitákat tartanak az energiainfrastruktúra-projektekről szóló döntések meghozatala során; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy a legnagyobb kihívás abban áll, hogy biztosítsák, hogy a helyi nyilvánosság elfogadja az energiainfrastruktúra-projekteket; meggyőződése, hogy a nyilvánosság és a döntéshozók beleegyezése és bizalma csak akkor szerezhető meg, ha nyílt és átlátható vitákat tartanak az energiainfrastruktúra-projektekről szóló döntések meghozatala során;

| 95. | annak értékelésére kéri a Bizottságot, hogy a költséghatékonyság és a lakossági elfogadás szempontjából a meglevő energiafolyosók korszerűsítése és fejlesztése előnyösebb-e új folyosók létrehozásánál; |
| --- | --- |

95.

annak értékelésére kéri a Bizottságot, hogy a költséghatékonyság és a lakossági elfogadás szempontjából a meglevő energiafolyosók korszerűsítése és fejlesztése előnyösebb-e új folyosók létrehozásánál;

| 96. | szorgalmazza, hogy több információval szolgáljanak az energiahálózatok Európai Unióban betöltött jelentőségével kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy nemzeti és helyi szinten megvalósítandó uniós tájékoztatási és kommunikációs kampányt az uniós energiahálózatokról; |
| --- | --- |

96.

szorgalmazza, hogy több információval szolgáljanak az energiahálózatok Európai Unióban betöltött jelentőségével kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy nemzeti és helyi szinten megvalósítandó uniós tájékoztatási és kommunikációs kampányt az uniós energiahálózatokról;

Finanszírozási eszközök

| 97. | megjegyzi, hogy a hálózati beruházások ciklikusak, és ezeket történeti perspektívából kell szemlélni; rámutat arra, hogy az elmúlt évtizedek során a központosított erőművek összekapcsolására kiépített infrastruktúra jó része elavult; rámutat arra, hogy a társadalom elvárja a meglévő infrastruktúrák üzemképes állapotban tartásának és az új infrastruktúra létesítési költségeinek köz- és magánszféra közötti partnerségek és innovatív finanszírozási eszközök kialakítása révén történő optimalizálását; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrakövetelmények pontos megállapítására, valamint a többletkapacitás terén kialakuló „megkövesedés” elkerülésére van szükség, teljes mértékben figyelembe véve a költséghatékony energiahatékonysági potenciált; |
| --- | --- |

97.

megjegyzi, hogy a hálózati beruházások ciklikusak, és ezeket történeti perspektívából kell szemlélni; rámutat arra, hogy az elmúlt évtizedek során a központosított erőművek összekapcsolására kiépített infrastruktúra jó része elavult; rámutat arra, hogy a társadalom elvárja a meglévő infrastruktúrák üzemképes állapotban tartásának és az új infrastruktúra létesítési költségeinek köz- és magánszféra közötti partnerségek és innovatív finanszírozási eszközök kialakítása révén történő optimalizálását; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrakövetelmények pontos megállapítására, valamint a többletkapacitás terén kialakuló „megkövesedés” elkerülésére van szükség, teljes mértékben figyelembe véve a költséghatékony energiahatékonysági potenciált;

| 98. | hangsúlyozza hogy a szükséges infrastrukturális beruházások költségeinek jó részét a piac hatékony működésének kell biztosítania a megfelelő költségelosztás, az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség és a költséghatékonyság elve alapján és a „felhasználó fizet” elvvel összhangban; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a meglévő szabályozási ösztönzők hol elégségesek ahhoz, hogy megfelelő üzenetet küldjenek a piac számára, és hogy milyen kiegészítő intézkedések szükségesek, beleértve a költségelosztási szabályok javítását; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza hogy a szükséges infrastrukturális beruházások költségeinek jó részét a piac hatékony működésének kell biztosítania a megfelelő költségelosztás, az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség és a költséghatékonyság elve alapján és a „felhasználó fizet” elvvel összhangban; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a meglévő szabályozási ösztönzők hol elégségesek ahhoz, hogy megfelelő üzenetet küldjenek a piac számára, és hogy milyen kiegészítő intézkedések szükségesek, beleértve a költségelosztási szabályok javítását;

| 99. | álláspontja szerint amennyiben nem áll rendelkezésre szabályozói alternatíva és a piac önmagában nem képes fedezni a szükséges beruházást, uniós forrásokra lehet szükség bizonyos korlátozott számú európai érdekű projekt finanszírozásához, amelyek egyedi sajátosságai miatt kereskedelmileg életképtelenek, ám amelyek kidolgozására az EU energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében szükség van; úgy véli, hogy állami finanszírozás alkalmazható – amennyiben az nem torzítja a versenyt –, hogy az a pénzügyi eszközök innovatív összetételének kialakításával előmozdítsa a magánbefektetést; |
| --- | --- |

99.

álláspontja szerint amennyiben nem áll rendelkezésre szabályozói alternatíva és a piac önmagában nem képes fedezni a szükséges beruházást, uniós forrásokra lehet szükség bizonyos korlátozott számú európai érdekű projekt finanszírozásához, amelyek egyedi sajátosságai miatt kereskedelmileg életképtelenek, ám amelyek kidolgozására az EU energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében szükség van; úgy véli, hogy állami finanszírozás alkalmazható – amennyiben az nem torzítja a versenyt –, hogy az a pénzügyi eszközök innovatív összetételének kialakításával előmozdítsa a magánbefektetést;

| 100. | megjegyzi, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap jelentős mértékben hozzájárul az energia- és más infrastrukturális projektek finanszírozásához, és kiemeli a kohéziós politika helyi és regionális szinten betöltött jelentős szerepét az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos uniós célok elérése terén; |
| --- | --- |

100.

megjegyzi, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap jelentős mértékben hozzájárul az energia- és más infrastrukturális projektek finanszírozásához, és kiemeli a kohéziós politika helyi és regionális szinten betöltött jelentős szerepét az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos uniós célok elérése terén;

| 101. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós és strukturális alapoknak továbbra is központi szerepet kell betölteniük infrastrukturális projektjeinkben; a kohéziós politikai alapokból új ágazati alapok létrehozására irányuló valamennyi törekvést elhibázottnak tartja; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós és strukturális alapoknak továbbra is központi szerepet kell betölteniük infrastrukturális projektjeinkben; a kohéziós politikai alapokból új ágazati alapok létrehozására irányuló valamennyi törekvést elhibázottnak tartja;

| 102. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az infrastrukturális beruházások finanszírozása piaci alapú legyen a versenytorzulások megakadályozása és a téves beruházási ösztönzők, valamint a tagállamok közötti indokolatlan fluktuációk elkerülése érdekében azzal a feltétellel, hogy ugyanakkor biztosítja a közérdek védelmét is, különösen helyi és regionális szinten, valamint a különleges földrajzi helyzetű területeken, azaz a szigeteken, a hegyvidékeken és a gyéren lakott régiókban, korlátozott mértékű állami finanszírozás révén, amelynek következtében létrejön a pénzügyi eszközök magánbefektetéseket ösztönző innovatív kombinációja; |
| --- | --- |

102.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az infrastrukturális beruházások finanszírozása piaci alapú legyen a versenytorzulások megakadályozása és a téves beruházási ösztönzők, valamint a tagállamok közötti indokolatlan fluktuációk elkerülése érdekében azzal a feltétellel, hogy ugyanakkor biztosítja a közérdek védelmét is, különösen helyi és regionális szinten, valamint a különleges földrajzi helyzetű területeken, azaz a szigeteken, a hegyvidékeken és a gyéren lakott régiókban, korlátozott mértékű állami finanszírozás révén, amelynek következtében létrejön a pénzügyi eszközök magánbefektetéseket ösztönző innovatív kombinációja;

| 103. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak finanszíroznia kell azokat a kereskedelmi szempontból nem vonzó projekteket, amelyek nem képesek felkelteni a magánberuházók érdeklődését, azonban alapvető fontosságúak az EU elszigetelt régióinak az európai villamosenergia- és gázhálózatokkal való összekapcsolásához, ami az Európai Unióban az egységes energiapiac megteremtésének szerves részét képezi; |
| --- | --- |

103.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak finanszíroznia kell azokat a kereskedelmi szempontból nem vonzó projekteket, amelyek nem képesek felkelteni a magánberuházók érdeklődését, azonban alapvető fontosságúak az EU elszigetelt régióinak az európai villamosenergia- és gázhálózatokkal való összekapcsolásához, ami az Európai Unióban az egységes energiapiac megteremtésének szerves részét képezi;

| 104. | felszólítja a Bizottságot, hogy az állami finanszírozást csak azon tagállamok számára tegye lehetővé, amelyek maradéktalanul végrehajtották és helyesen alkalmazzák a hatályos uniós jogszabályokat, beleértve a harmadik belső piaci csomagban meghatározott szabályozási előírásokat; |
| --- | --- |

104.

felszólítja a Bizottságot, hogy az állami finanszírozást csak azon tagállamok számára tegye lehetővé, amelyek maradéktalanul végrehajtották és helyesen alkalmazzák a hatályos uniós jogszabályokat, beleértve a harmadik belső piaci csomagban meghatározott szabályozási előírásokat;

| 105. | felszólítja a Bizottságot, hogy az energiainfrastruktúrák tekintetében vizsgálja felül az állami támogatási szabályokat, és szükség esetén terjesszen elő javaslatokat e szabályok módosítására, hogy lehetővé tegye az államok számára az infrastruktúra korszerűsítésének előmozdítását; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy a projektek állami finanszírozásáról és az állami támogatásról szóló jelenlegi jogszabályokról adjon ki új iránymutató dokumentumot, amely világos kritériumokat tartalmaz az energiainfrastruktúra állami finanszírozására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy ezt a dokumentumot az Energiaügyi Főigazgatósággal, a Versenypolitikai Főigazgatósággal és a Regionális Fejlesztési Főigazgatósággal közösen kell kidolgozni a bizottsági szabályoknak való bármely ellentmondás megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

105.

felszólítja a Bizottságot, hogy az energiainfrastruktúrák tekintetében vizsgálja felül az állami támogatási szabályokat, és szükség esetén terjesszen elő javaslatokat e szabályok módosítására, hogy lehetővé tegye az államok számára az infrastruktúra korszerűsítésének előmozdítását; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy a projektek állami finanszírozásáról és az állami támogatásról szóló jelenlegi jogszabályokról adjon ki új iránymutató dokumentumot, amely világos kritériumokat tartalmaz az energiainfrastruktúra állami finanszírozására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy ezt a dokumentumot az Energiaügyi Főigazgatósággal, a Versenypolitikai Főigazgatósággal és a Regionális Fejlesztési Főigazgatósággal közösen kell kidolgozni a bizottsági szabályoknak való bármely ellentmondás megszüntetése érdekében;

| 106. | szorgalmazza, hogy a stratégiai célkitűzések alapján a jövőben megvalósuló energetikai támogatások esetében, mind az infrastruktúra, mind a K+F területén, vegyék figyelembe a földrajzi elvet; továbbá ösztönzi, hogy már fejlett régiók további K+F támogatást csak úgy kaphassanak, ha a támogatott tevékenységet fejletlenebb régiókkal párban végzik; |
| --- | --- |

106.

szorgalmazza, hogy a stratégiai célkitűzések alapján a jövőben megvalósuló energetikai támogatások esetében, mind az infrastruktúra, mind a K+F területén, vegyék figyelembe a földrajzi elvet; továbbá ösztönzi, hogy már fejlett régiók további K+F támogatást csak úgy kaphassanak, ha a támogatott tevékenységet fejletlenebb régiókkal párban végzik;

| 107. | hangsúlyozza, hogy a stabil, kiszámítható és megfelelő szabályozási keret – beleértve a megfelelő megtérülést és az új infrastruktúrával kapcsolatos ösztönzőket – alapvető szerepet játszik a beruházás előmozdításában mind az átvitelben, mind az elosztásban; hangsúlyozza, hogy a szabályozóknak piaci ösztönzőkkel és kísérleti projektekkel kell előmozdítaniuk az új technológiák bevezetését; |
| --- | --- |

107.

hangsúlyozza, hogy a stabil, kiszámítható és megfelelő szabályozási keret – beleértve a megfelelő megtérülést és az új infrastruktúrával kapcsolatos ösztönzőket – alapvető szerepet játszik a beruházás előmozdításában mind az átvitelben, mind az elosztásban; hangsúlyozza, hogy a szabályozóknak piaci ösztönzőkkel és kísérleti projektekkel kell előmozdítaniuk az új technológiák bevezetését;

| 108. | úgy véli, hogy a magánfinanszírozás elősegítheti a szükséges energiainfrastruktúrák időben történő kiépítését, mivel az infrastruktúrával kapcsolatos kihívás tényleges mértéke akkora, hogy magáneszközök megfelelő rendelkezésre bocsátására van szükség; úgy véli, hogy amint a magánberuházók foglalkozni kezdenek az infrastruktúra jelentette kihívással, a Bizottságnak világos iránymutatásokat kell meghatároznia a piaci szereplők és magánberuházók közreműködésére az úgynevezett „kereskedelmi vonalak” terén; úgy gondolja, hogy a piac működésére gyakorolt lehetséges hatásokkal kapcsolatos aggályok leküzdhetők, ha a kereskedelmi vonalakat kötelezik arra, hogy teljes kapacitásukat átadják a piacnak; |
| --- | --- |

108.

úgy véli, hogy a magánfinanszírozás elősegítheti a szükséges energiainfrastruktúrák időben történő kiépítését, mivel az infrastruktúrával kapcsolatos kihívás tényleges mértéke akkora, hogy magáneszközök megfelelő rendelkezésre bocsátására van szükség; úgy véli, hogy amint a magánberuházók foglalkozni kezdenek az infrastruktúra jelentette kihívással, a Bizottságnak világos iránymutatásokat kell meghatároznia a piaci szereplők és magánberuházók közreműködésére az úgynevezett „kereskedelmi vonalak” terén; úgy gondolja, hogy a piac működésére gyakorolt lehetséges hatásokkal kapcsolatos aggályok leküzdhetők, ha a kereskedelmi vonalakat kötelezik arra, hogy teljes kapacitásukat átadják a piacnak;

| 109. | hangsúlyozza, hogy a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni az olyan piaci alapú eszközöket, mint a költségmegosztási szabályok javítása, a projektkötvények, a feltöltődő alapok, a megújuló energiával kapcsolatos tőkealapok,a hitelgaranciák, a nem kereskedelmi célú kockázatmegosztó eszközök, a köz- és magánszféra partnerségek finanszírozását serkentő ösztönzők, az EBB-vel való partnerségek – intervenciós kapacitásának és rendelkezésre álló forrásainak növelésével – és a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal foglalkozó projektek tekintetében a kibocsátás-kereskedelmi aukciós bevételek felhasználása, valamint adott esetben egyéb innovatív finanszírozási eszközök; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kevésbé fejlett tagállamok pénzügyi kapacitásait és piaci feltételeit; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza, hogy a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni az olyan piaci alapú eszközöket, mint a költségmegosztási szabályok javítása, a projektkötvények, a feltöltődő alapok, a megújuló energiával kapcsolatos tőkealapok,a hitelgaranciák, a nem kereskedelmi célú kockázatmegosztó eszközök, a köz- és magánszféra partnerségek finanszírozását serkentő ösztönzők, az EBB-vel való partnerségek – intervenciós kapacitásának és rendelkezésre álló forrásainak növelésével – és a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal foglalkozó projektek tekintetében a kibocsátás-kereskedelmi aukciós bevételek felhasználása, valamint adott esetben egyéb innovatív finanszírozási eszközök; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kevésbé fejlett tagállamok pénzügyi kapacitásait és piaci feltételeit;

| 110. | hangsúlyozza a magánszektorral és a pénzügyi intézményekkel, különösen az Európai Beruházási Bankkal és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal való szorosabb és hatékonyabb együttműködés fontosságát a szükséges finanszírozás biztosítása érdekében, különösen az elsődleges fontosságú, határokon átnyúló projektek számára; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon más innovatív pénzügyi eszközöket, és segítse elő a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakításának támogatását, amely partnerségekhez a helyi, regionális és nemzeti hatóságok ösztönzőket nyújtanak, valamint biztosítják a szükséges jogi keretet és politikai támogatást; hangsúlyozza, hogy a fentiek tükrében a helyi és regionális hatóságok szintjén ki kell alakítani a műszaki segítségnyújtást és a pénzügyi tervezést annak érdekében, hogy támogassák a helyi szereplők energiahatékonysági projektjeit, például az EBB „ELENA” műszaki segítségnyújtási eszköze és az energetikai szolgáltató vállalatok tapasztalatai kiaknázásának révén, amennyiben energiahatékonysági infrastruktúráról van szó; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza a magánszektorral és a pénzügyi intézményekkel, különösen az Európai Beruházási Bankkal és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal való szorosabb és hatékonyabb együttműködés fontosságát a szükséges finanszírozás biztosítása érdekében, különösen az elsődleges fontosságú, határokon átnyúló projektek számára; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon más innovatív pénzügyi eszközöket, és segítse elő a köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakításának támogatását, amely partnerségekhez a helyi, regionális és nemzeti hatóságok ösztönzőket nyújtanak, valamint biztosítják a szükséges jogi keretet és politikai támogatást; hangsúlyozza, hogy a fentiek tükrében a helyi és regionális hatóságok szintjén ki kell alakítani a műszaki segítségnyújtást és a pénzügyi tervezést annak érdekében, hogy támogassák a helyi szereplők energiahatékonysági projektjeit, például az EBB „ELENA” műszaki segítségnyújtási eszköze és az energetikai szolgáltató vállalatok tapasztalatai kiaknázásának révén, amennyiben energiahatékonysági infrastruktúráról van szó;

| 111. | támogatja azt az elképzelést, hogy közös európai projektkötvényeket bocsássanak ki Európa jelentős infrastruktúraszükségleteinek és strukturális projektjeinek finanszírozására az EU 2020 menetrend keretében, beleértve az energiainfrastruktúra fejlesztésére vonatkozó új stratégiát; úgy véli, hogy az uniós projektkötvények biztosítanák a szükséges beruházást, és elegendő bizalmat teremtenének ahhoz, hogy a nagy beruházási projektek elnyerjék a szükséges támogatást, és így fontos mechanizmussá válnának az állami támogatás maximális hasznosításában; kiemeli, hogy ha Európát fenntartható alapokra kívánjuk helyezni, e projekteknek hozzá kell járulniuk gazdaságaink ökológiai átformálásához is; |
| --- | --- |

111.

támogatja azt az elképzelést, hogy közös európai projektkötvényeket bocsássanak ki Európa jelentős infrastruktúraszükségleteinek és strukturális projektjeinek finanszírozására az EU 2020 menetrend keretében, beleértve az energiainfrastruktúra fejlesztésére vonatkozó új stratégiát; úgy véli, hogy az uniós projektkötvények biztosítanák a szükséges beruházást, és elegendő bizalmat teremtenének ahhoz, hogy a nagy beruházási projektek elnyerjék a szükséges támogatást, és így fontos mechanizmussá válnának az állami támogatás maximális hasznosításában; kiemeli, hogy ha Európát fenntartható alapokra kívánjuk helyezni, e projekteknek hozzá kell járulniuk gazdaságaink ökológiai átformálásához is;

| 112. | különösen úgy véli, hogy az uniós projektkötvények az Európában szükséges energiainfrastruktúra-beruházások fő finanszírozási eszközévé válhatnak, segítve a magánprojektekkel foglalkozó társaságokat, hogy tőkepiaci finanszírozást kapjanak a beruházóktól; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan terjesszen elő jogalkotási javaslatot az uniós projektkötvényekről; |
| --- | --- |

112.

különösen úgy véli, hogy az uniós projektkötvények az Európában szükséges energiainfrastruktúra-beruházások fő finanszírozási eszközévé válhatnak, segítve a magánprojektekkel foglalkozó társaságokat, hogy tőkepiaci finanszírozást kapjanak a beruházóktól; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan terjesszen elő jogalkotási javaslatot az uniós projektkötvényekről;

| 113. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szabályozók közös módszertant dolgozzanak ki a határokon átnyúló infrastruktúraprojektekkel kapcsolatos költségek felosztása tekintetében, mivel a hálózati infrastruktúra ilyen ösztönzőit többszörös piaci hiányosságok jellemzik, főként a természetes monopóliumok, illetve a verseny hiánya miatt; |
| --- | --- |

113.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szabályozók közös módszertant dolgozzanak ki a határokon átnyúló infrastruktúraprojektekkel kapcsolatos költségek felosztása tekintetében, mivel a hálózati infrastruktúra ilyen ösztönzőit többszörös piaci hiányosságok jellemzik, főként a természetes monopóliumok, illetve a verseny hiánya miatt;

| 114. | felhívja a figyelmet az átlátható, arányos, méltányos és megkülönböztetés-mentes díjak fontosságára, hogy biztosított legyen az EU szakpolitikai céljainak eléréséhez jelentősen hozzájáruló, határokon átnyúló és belső átviteli infrastruktúrába történő beruházások esetében a megfelelő költségelosztás, a tisztességes fogyasztói árak és a nagyobb versenyképesség; sürgeti a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a túlzottan alacsony szabályozott díjak alkalmazásától; üdvözli a Bizottság REMIT-javaslatát; |
| --- | --- |

114.

felhívja a figyelmet az átlátható, arányos, méltányos és megkülönböztetés-mentes díjak fontosságára, hogy biztosított legyen az EU szakpolitikai céljainak eléréséhez jelentősen hozzájáruló, határokon átnyúló és belső átviteli infrastruktúrába történő beruházások esetében a megfelelő költségelosztás, a tisztességes fogyasztói árak és a nagyobb versenyképesség; sürgeti a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a túlzottan alacsony szabályozott díjak alkalmazásától; üdvözli a Bizottság REMIT-javaslatát;

| 115. | emlékeztet arra, hogy a harmadik csomag kötelezettséget ró a szabályozókra, hogy a díjak megállapításakor a beruházásokat ne csak a szóban forgó tagállamban, hanem az egész EU-ban jelentkező előnyök alapján értékeljék; sürgeti az ACER-t annak biztosítására, hogy tagjai vegyék figyelembe e kötelezettséget; kéri a Bizottságtól, hogy azokban az esetekben, amikor a költségeket és a nyereségeket nem lehet méltányosan elosztani díjmegállapítás révén, végezzen további értékelést arról, hogy a szigorú átláthatóságon alapuló kiegyenlítő intézkedések hasznosnak bizonyulhatnak-e határokon átnyúló projektek vagy az EU energiaügyi célkitűzéseinek elérése szempontjából szükséges belső projektek jóváhagyása tekintetében; |
| --- | --- |

115.

emlékeztet arra, hogy a harmadik csomag kötelezettséget ró a szabályozókra, hogy a díjak megállapításakor a beruházásokat ne csak a szóban forgó tagállamban, hanem az egész EU-ban jelentkező előnyök alapján értékeljék; sürgeti az ACER-t annak biztosítására, hogy tagjai vegyék figyelembe e kötelezettséget; kéri a Bizottságtól, hogy azokban az esetekben, amikor a költségeket és a nyereségeket nem lehet méltányosan elosztani díjmegállapítás révén, végezzen további értékelést arról, hogy a szigorú átláthatóságon alapuló kiegyenlítő intézkedések hasznosnak bizonyulhatnak-e határokon átnyúló projektek vagy az EU energiaügyi célkitűzéseinek elérése szempontjából szükséges belső projektek jóváhagyása tekintetében;

| 116. | hangsúlyozza az energiahálózatok összekapcsolási kapacitása növelésének fontosságát határokon átnyúló szinten, és rámutat arra, hogy a kitűzött célok, többek között a területi kohézió elérése érdekében fontos a szükséges finanszírozás biztosítása; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza az energiahálózatok összekapcsolási kapacitása növelésének fontosságát határokon átnyúló szinten, és rámutat arra, hogy a kitűzött célok, többek között a területi kohézió elérése érdekében fontos a szükséges finanszírozás biztosítása;

| 117. | jobb európai pénzügyi eszközök bevezetését szorgalmazza a regionális és helyi hatóságok által a fenntartható energiatermelést célzó beruházási erőfeszítések támogatása érdekében; |
| --- | --- |

117.

jobb európai pénzügyi eszközök bevezetését szorgalmazza a regionális és helyi hatóságok által a fenntartható energiatermelést célzó beruházási erőfeszítések támogatása érdekében;

| 118. | üdvözli a Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy 2011-ben egyrészt javaslatot terjeszt elő a költségfelosztásnak a technológiai szempontból összetett vagy határokon átnyúló projektek esetében való rendezésével kapcsolatban, mivel ezt tekintik a határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztése előtt álló fő akadályok egyikének, másrészt új pénzügyi eszközt javasol a 2014–2020-as időszak kiemelt projektjeinek támogatására; |
| --- | --- |

118.

üdvözli a Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy 2011-ben egyrészt javaslatot terjeszt elő a költségfelosztásnak a technológiai szempontból összetett vagy határokon átnyúló projektek esetében való rendezésével kapcsolatban, mivel ezt tekintik a határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztése előtt álló fő akadályok egyikének, másrészt új pénzügyi eszközt javasol a 2014–2020-as időszak kiemelt projektjeinek támogatására;

| 119. | fontosnak tartja, hogy a jövőben nagyobb hangsúlyt kapjon a beruházások pénzügyi biztosítékainak kezelése, és hogy a tervezett finanszírozási keret kialakítása és a 2014-2020-as költségvetési időszak tervezése között megfelelő összhang legyen; |
| --- | --- |

119.

fontosnak tartja, hogy a jövőben nagyobb hangsúlyt kapjon a beruházások pénzügyi biztosítékainak kezelése, és hogy a tervezett finanszírozási keret kialakítása és a 2014-2020-as költségvetési időszak tervezése között megfelelő összhang legyen;

Infrastruktúrával kapcsolatos egyéb kérdések

| 120. | úgy véli, hogy az Európai Unió területére belépő összes külső csővezetéket és az egyéb energiahálózatokat átlátható kormányközi megállapodásoknak kell szabályozniuk, és azokra belső piaci szabályoknak kell vonatkozniuk, beleértve a harmadik felek hozzáférésével, a rendeltetési helyre vonatkozó kikötéssel, az elosztás és a szűk keresztmetszetek kezelésének felügyeletével, a szerződések időtartamával és a „vidd vagy fizess” kikötésekkel kapcsolatos szabályokat; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a jelenlegi és jövőbeli csővezetékek és kereskedelmi megállapodások tartsák tiszteletben az energiával kapcsolatos európai vívmányokat, és kéri, hogy szükség esetén lépjen fel; |
| --- | --- |

120.

úgy véli, hogy az Európai Unió területére belépő összes külső csővezetéket és az egyéb energiahálózatokat átlátható kormányközi megállapodásoknak kell szabályozniuk, és azokra belső piaci szabályoknak kell vonatkozniuk, beleértve a harmadik felek hozzáférésével, a rendeltetési helyre vonatkozó kikötéssel, az elosztás és a szűk keresztmetszetek kezelésének felügyeletével, a szerződések időtartamával és a „vidd vagy fizess” kikötésekkel kapcsolatos szabályokat; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a jelenlegi és jövőbeli csővezetékek és kereskedelmi megállapodások tartsák tiszteletben az energiával kapcsolatos európai vívmányokat, és kéri, hogy szükség esetén lépjen fel;

| 121. | felszólítja a Bizottságot, hogy szigorítsa tovább a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó mentességek odaítélését az energiainfrastruktúra terén, és a már odaítélt mentességeket vizsgálják felül annak ellenőrzése érdekében, hogy szükség van-e még rájuk; megállapítja, hogy ha a projektek számára olyan eszközök révén nyújtanak állami finanszírozást vagy támogatást, mint az EBB által támogatott projektkötvények stb., ennek csökkentenie kellene vagy meg kellene szüntetnie a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó mentességek odaítélésének szükségességét; |
| --- | --- |

121.

felszólítja a Bizottságot, hogy szigorítsa tovább a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó mentességek odaítélését az energiainfrastruktúra terén, és a már odaítélt mentességeket vizsgálják felül annak ellenőrzése érdekében, hogy szükség van-e még rájuk; megállapítja, hogy ha a projektek számára olyan eszközök révén nyújtanak állami finanszírozást vagy támogatást, mint az EBB által támogatott projektkötvények stb., ennek csökkentenie kellene vagy meg kellene szüntetnie a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó mentességek odaítélésének szükségességét;

*

* *

| 122. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

122.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(2)  HL L 211., 2009.8.14., 1. o.

(3)  HL L 295., 2010.11.12., 1. o.

(4)  HL L 262., 2006.9.22., 1. o.

(5)  HL L 200., 2009.7.31., 31. o.

(6)  HL C 81. E, 2011.3.15., 107. o.

(7)  HL L 211., 2009.8.14., 55. o.

(8)  HL L 211., 2009.8.14., 94. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0441.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0485.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0068.

(12)  C-490/10. sz. ügy, Európai Parlament kontra Európai Unió Tanácsa, az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentéséről szóló 617/2010/EU, Euratom rendeletet kapcsán.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/65

---

2011. július 5., keddÁltalános érdekű szociális szolgáltatások

P7_TA(2011)0319

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről (2009/2222(INI))

2013/C 33 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 9., 14., 106., 151. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének j) és k) pontjára, 159., 160., 161. és 345. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 9., 14., 106., 151. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének j) és k) pontjára, 159., 160., 161. és 345. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 36. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló, az Európai Közösség által 2009. november 26-án aláírt ENSZ-egyezményre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló, az Európai Közösség által 2009. november 26-án aláírt ENSZ-egyezményre (1),

| — | tekintettel a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, különösen 1. cikkének (3) bekezdésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, különösen 1. cikkének (3) bekezdésére (3),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2006)0177 végleges) és az azt kísérő, „Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” témájú bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2006)0516), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2006)0177 végleges) és az azt kísérő, „Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” témájú bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2006)0516),

| — | tekintettel az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című bizottsági közleményre (COM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című bizottsági közleményre (COM(2007)0725),

| — | tekintettel a „Gyakran ismétlődő kérdések az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítésével megbízott vállalkozások számára a közszolgáltatás nyújtásának ellentételezéseként folyósított állami támogatásokra való alkalmazásáról, valamint a közszolgáltatás nyújtásáért folyósított ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi keret alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i bizottsági határozattal összefüggésben” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1516), valamint a „Gyakran ismétlődő kérdések a közbeszerzési szabályok általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásával kapcsolatban” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1514), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gyakran ismétlődő kérdések az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítésével megbízott vállalkozások számára a közszolgáltatás nyújtásának ellentételezéseként folyósított állami támogatásokra való alkalmazásáról, valamint a közszolgáltatás nyújtásáért folyósított ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi keret alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i bizottsági határozattal összefüggésben” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1516), valamint a „Gyakran ismétlődő kérdések a közbeszerzési szabályok általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásával kapcsolatban” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1514),

| — | tekintettel az „Útmutató az állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak a gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokra, különösen az általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útmutató az állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak a gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokra, különösen az általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1545),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), és az e közleményről szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), és az e közleményről szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló első kétéves jelentésére (SEC(2008)2179), valamint az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló második kétéves jelentésére (SEC(2010)1284) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló első kétéves jelentésére (SEC(2008)2179), valamint az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló második kétéves jelentésére (SEC(2010)1284) (6),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (7),

| — | tekintettel a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0549), és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi szektor megadóztatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0549), és a kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1166),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az „Úton a szolgáltatások jobban működő egységes piaca felé – a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatának eredményeire építve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0020) és az ezt kísérő, a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2011)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a szolgáltatások jobban működő egységes piaca felé – a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatának eredményeire építve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0020) és az ezt kísérő, a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2011)0102),

| — | tekintettel az „Éves növekedési jelentés: az EU válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása” című bizottsági közleményre (COM(2011)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Éves növekedési jelentés: az EU válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása” című bizottsági közleményre (COM(2011)0011),

| — | tekintettel Andor biztosnak a Lisszaboni Szerződés szociális rendelkezéseire vonatkozó felszólalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel Andor biztosnak a Lisszaboni Szerződés szociális rendelkezéseire vonatkozó felszólalására (8),

| — | tekintettel „Az egységes piac új stratégiája – az európai gazdaság és társadalom szolgálatában” című 2010. május 9-i Monti-jelentésre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac új stratégiája – az európai gazdaság és társadalom szolgálatában” című 2010. május 9-i Monti-jelentésre (9),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2008-ban készített, a közösségi jogszabályok általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról szóló jelentésre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2008-ban készített, a közösségi jogszabályok általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról szóló jelentésre (10),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2010-ben készített, a szociális szolgáltatások önkéntes európai minőségi keretrendszeréről szóló jelentésre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2010-ben készített, a szociális szolgáltatások önkéntes európai minőségi keretrendszeréről szóló jelentésre (11),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2010-ben készített, „A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010. évi közös jelentés” című dokumentumra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2010-ben készített, „A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010. évi közös jelentés” című dokumentumra (12),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2011-ben kidolgozott, „Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának értékelése” című jelentésre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által 2011-ben kidolgozott, „Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának értékelése” című jelentésre (13),

| — | tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatásokról 2007 szeptemberében Lisszabonban, 2008 októberében Párizsban és 2010 októberében Brüsszelben tartott fórumok következtetéseire és ajánlásaira (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatásokról 2007 szeptemberében Lisszabonban, 2008 októberében Párizsban és 2010 októberében Brüsszelben tartott fórumok következtetéseire és ajánlásaira (14),

| — | tekintettel az EPSCO-Tanács 2008. december 16–17-i, 2009. június 8–9-i és 2010. december 6–7-i üléseinek következtetéseire (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EPSCO-Tanács 2008. december 16–17-i, 2009. június 8–9-i és 2010. december 6–7-i üléseinek következtetéseire (15),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának alábbi ítéleteire:






  — | a C-295/05 sz. Tragsa ügyben 2007. április 19-én hozott ítélet, |
| --- | --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alábbi ítéleteire:

—

a C-295/05 sz. Tragsa ügyben 2007. április 19-én hozott ítélet,

| — | a C-532/03 sz. Bizottság kontra Írország (ír mentőszolgálatok) ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-532/03 sz. Bizottság kontra Írország (ír mentőszolgálatok) ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet,

| — | a C-324/07. sz. Coditel Brabant ügyben 2008. november 13-án hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-324/07. sz. Coditel Brabant ügyben 2008. november 13-án hozott ítélet,

| — | a C-480/06. sz. Bizottság kontra Német Szövetségi Köztársaság (Stadtwerke Hamburg) ügyben 2009. június 9-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-480/06. sz. Bizottság kontra Német Szövetségi Köztársaság (Stadtwerke Hamburg) ügyben 2009. június 9-én hozott ítélet,

| — | a C-206/08 sz. Eurawasser ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-206/08 sz. Eurawasser ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet,

| — | a C-573/07. sz. Sea s.r.l. ügyben 2009. október 9-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-573/07. sz. Sea s.r.l. ügyben 2009. október 9-én hozott ítélet,

| — | a C-196/08. sz. Acoset ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-196/08. sz. Acoset ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet,

| — | a C-275/08 sz. Bizottság kontra Német Szövetségi Köztársaság (Datenzentrale Baden-Württemberg) ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-275/08 sz. Bizottság kontra Német Szövetségi Köztársaság (Datenzentrale Baden-Württemberg) ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet,

| — | a C-451/08. sz. Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-451/08. sz. Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélet,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2006. december 6-i véleményére „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című bizottsági közleményről (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2006. december 6-i véleményére „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című bizottsági közleményről (16),

| — | tekintettel az „Európai szociális modell a jövő számára” című 2006. szeptember 6-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szociális modell a jövő számára” című 2006. szeptember 6-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az általános érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági fehér könyvről szóló, 2006. szeptember 27-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági fehér könyvről szóló, 2006. szeptember 27-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az Európai Unióban nyújtott általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló, 2007. március 14-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban nyújtott általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló, 2007. március 14-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és – a gyermekszegénységet is ideértve – a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és – a gyermekszegénységet is ideértve – a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (24),

| — | tekintettel az Eurofound 2003. és 2007. évi életminőség-felméréseinek eredményeire (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound 2003. és 2007. évi életminőség-felméréseinek eredményeire (25),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0239/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0239/2011),

| A. | mivel az EUSZ 3. cikke megerősíti a tagállamok részéről az élet- és munkafeltételek folyamatos javítására, valamint az Unió részéről a területén élő emberek jóllétére vonatkozó célkitűzéseknek Európa fenntartható fejlődésén keresztül történő megvalósítását, ami a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen és a kis- és középvállalkozások támogatását célzó, magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságon alapul majd a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi haladás, a környezet védelme és minőségének javítása, a társadalmi kirekesztés, a megkülönböztetés és az egészségügyi ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés elleni küzdelem, a társadalmi igazságosság és védelem előmozdítása, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a generációk közötti szolidaritás és a gyermekek jogainak védelme érdekében, |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 3. cikke megerősíti a tagállamok részéről az élet- és munkafeltételek folyamatos javítására, valamint az Unió részéről a területén élő emberek jóllétére vonatkozó célkitűzéseknek Európa fenntartható fejlődésén keresztül történő megvalósítását, ami a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen és a kis- és középvállalkozások támogatását célzó, magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságon alapul majd a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi haladás, a környezet védelme és minőségének javítása, a társadalmi kirekesztés, a megkülönböztetés és az egészségügyi ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés elleni küzdelem, a társadalmi igazságosság és védelem előmozdítása, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a generációk közötti szolidaritás és a gyermekek jogainak védelme érdekében,

| B. | mivel az EUMSZ 9. cikke előírja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket, |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 9. cikke előírja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket,

| C. | mivel az EUMSZ 14. cikke és 26. jegyzőkönyve kifejezetten rendelkezik az általános érdekű szolgáltatásokról, amelyek magukban foglalják az általános érdekű szociális szolgáltatásokat; és mivel bebizonyosodott, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szereppel és széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásában, más által való ellátásában és megszervezésében, és mivel a szerződések nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokat nyújtsanak, azok más által való ellátásáról gondoskodjanak, valamint azokat megszervezzék, |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 14. cikke és 26. jegyzőkönyve kifejezetten rendelkezik az általános érdekű szolgáltatásokról, amelyek magukban foglalják az általános érdekű szociális szolgáltatásokat; és mivel bebizonyosodott, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szereppel és széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásában, más által való ellátásában és megszervezésében, és mivel a szerződések nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokat nyújtsanak, azok más által való ellátásáról gondoskodjanak, valamint azokat megszervezzék,

| D. | mivel az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert gazdasági, szociális és kulturális jogok részét képező alapjog, |
| --- | --- |

D.

mivel az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert gazdasági, szociális és kulturális jogok részét képező alapjog,

| E. | mivel az egyetemesen elérhető, kiváló minőségű, hozzáférhető és megfizethető – az általános érdekű szolgáltatásokról szóló, 2007. évi bizottsági közlemény értelmében vett – általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása ezért az európai szociális modell alapvető pillérének, valamint a jó életminőség és az uniós foglalkoztatási, szociális és gazdasági célkitűzések megvalósítása alapjának tekinthető, |
| --- | --- |

E.

mivel az egyetemesen elérhető, kiváló minőségű, hozzáférhető és megfizethető – az általános érdekű szolgáltatásokról szóló, 2007. évi bizottsági közlemény értelmében vett – általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása ezért az európai szociális modell alapvető pillérének, valamint a jó életminőség és az uniós foglalkoztatási, szociális és gazdasági célkitűzések megvalósítása alapjának tekinthető,

| F. | mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások, és különösen a gyermek- és idősgondozási, valamint az egyéb hozzátartozók gondozását nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés nélkülözhetetlen a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való egyenlő részvételéhez, |
| --- | --- |

F.

mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások, és különösen a gyermek- és idősgondozási, valamint az egyéb hozzátartozók gondozását nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférés nélkülözhetetlen a nők és a férfiak munkaerőpiacon, oktatásban és képzésben való egyenlő részvételéhez,

| G. | mivel a nemek közötti – ágazati és foglalkoztatási – megkülönböztetés a szociális szolgáltatások terén káros hatást gyakorol a munkakörülményekre és a bérszintekre, és mivel a nem fizetett házimunkát, gyermek- és idősgondozást elsősorban nők végzik, |
| --- | --- |

G.

mivel a nemek közötti – ágazati és foglalkoztatási – megkülönböztetés a szociális szolgáltatások terén káros hatást gyakorol a munkakörülményekre és a bérszintekre, és mivel a nem fizetett házimunkát, gyermek- és idősgondozást elsősorban nők végzik,

| H. | mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások bővítése a nők munkaerőpiacon való nagyobb arányú megjelenésének hajtóerejét jelenti, |
| --- | --- |

H.

mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások bővítése a nők munkaerőpiacon való nagyobb arányú megjelenésének hajtóerejét jelenti,

| I. | mivel az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése és 5. cikkének (3) bekezdése helyi szinten a szubszidiaritás elvét alkalmazza, hivatalosan elismeri a regionális és helyi önkormányzatokat, és mivel az EUMSZ (26.) jegyzőkönyvének 1. cikke elismeri a nemzeti és regionális hatóságok elengedhetetlen szerepét a tekintetben, hogy a lehető legjobban a felhasználók igényeire szabott módon gondoskodnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, mások által való elvégeztetéséről és megszervezéséről, |
| --- | --- |

I.

mivel az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése és 5. cikkének (3) bekezdése helyi szinten a szubszidiaritás elvét alkalmazza, hivatalosan elismeri a regionális és helyi önkormányzatokat, és mivel az EUMSZ (26.) jegyzőkönyvének 1. cikke elismeri a nemzeti és regionális hatóságok elengedhetetlen szerepét a tekintetben, hogy a lehető legjobban a felhasználók igényeire szabott módon gondoskodnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, mások által való elvégeztetéséről és megszervezéséről,

Alapvető jogok és egyetemesség

| 1. | úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások, azok felhasználói és nyújtói az általános érdekű szolgáltatások szokásos jellemzőin túl több sajátos jellemzővel is rendelkeznek; a tagállamok meghatározása szerinti, általános érdekű szociális szolgáltatások jogszabályban előírt és kiegészítő szociális biztonsági rendszereket, valamint olyan egyetemesen elérhető szolgáltatásokat ölelnek fel, amelyeket közvetlenül nyújtanak az egyének számára, és amelyek célja minden ember életminőségének javítása; ezek megelőző, társadalmi kohéziós és befogadó szerepet játszanak, valamint megvalósítják az Európai Unió Alapjogi Chartájában, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben kihirdetett alapvető jogokat; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások, azok felhasználói és nyújtói az általános érdekű szolgáltatások szokásos jellemzőin túl több sajátos jellemzővel is rendelkeznek; a tagállamok meghatározása szerinti, általános érdekű szociális szolgáltatások jogszabályban előírt és kiegészítő szociális biztonsági rendszereket, valamint olyan egyetemesen elérhető szolgáltatásokat ölelnek fel, amelyeket közvetlenül nyújtanak az egyének számára, és amelyek célja minden ember életminőségének javítása; ezek megelőző, társadalmi kohéziós és befogadó szerepet játszanak, valamint megvalósítják az Európai Unió Alapjogi Chartájában, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben kihirdetett alapvető jogokat;

| 2. | elismeri, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások esetében két olyan tényező ütközik, melyek összeegyeztetése elengedhetetlen: egyrészt a szubszidiaritás elve, amely kimondja, hogy a tagállami hatóságok szabadon határozzák meg, szervezik és finanszírozzák az általános érdekű szociális szolgáltatásokat, az arányosság elvével összefüggésben, másrészt a Közösséget és a tagállamokat a Szerződés alapján a saját hatáskörükbe tartozó területekért terhelő felelősség; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások esetében két olyan tényező ütközik, melyek összeegyeztetése elengedhetetlen: egyrészt a szubszidiaritás elve, amely kimondja, hogy a tagállami hatóságok szabadon határozzák meg, szervezik és finanszírozzák az általános érdekű szociális szolgáltatásokat, az arányosság elvével összefüggésben, másrészt a Közösséget és a tagállamokat a Szerződés alapján a saját hatáskörükbe tartozó területekért terhelő felelősség;

| 3. | sürgeti a tagállamokat, hogy ugyanúgy tartsák fenn a hozzáférhető, megfizethető, magas színvonalú szociális szolgáltatások rendelkezésre állását, mint a gyors gazdasági növekedés időszakában, és nemtől, jövedelemtől, faji vagy etnikai származástól, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól, szexuális irányultságtól vagy foglalkoztatási feltételektől függetlenül biztosítsanak egyenlő hozzáférést ezekhez a szolgáltatásokhoz; úgy véli, hogy a szociális szolgáltatások alapvető szerepet játszanak a nemek közötti egyenlőség biztosításában, mivel az egészségügyi szolgáltatások és a gyermekgondozási létesítmények mellett ezek a nők foglalkoztatási aránya – és általánosságban az egyenlőség – növelésének fő pillérei; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a tagállamokat, hogy ugyanúgy tartsák fenn a hozzáférhető, megfizethető, magas színvonalú szociális szolgáltatások rendelkezésre állását, mint a gyors gazdasági növekedés időszakában, és nemtől, jövedelemtől, faji vagy etnikai származástól, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól, szexuális irányultságtól vagy foglalkoztatási feltételektől függetlenül biztosítsanak egyenlő hozzáférést ezekhez a szolgáltatásokhoz; úgy véli, hogy a szociális szolgáltatások alapvető szerepet játszanak a nemek közötti egyenlőség biztosításában, mivel az egészségügyi szolgáltatások és a gyermekgondozási létesítmények mellett ezek a nők foglalkoztatási aránya – és általánosságban az egyenlőség – növelésének fő pillérei;

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell előzni, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, illetve a jövőbeli gazdasági kilátások veszélyeztessék az általános érdekű szociális szolgáltatások fejlesztését, mivel ez hosszú távon károsan hatna a foglalkoztatottság növekedésére, az EU gazdasági növekedésére, a költségvetési hozzájárulások növekedésére, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására; |
| --- | --- |

4.

ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell előzni, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, illetve a jövőbeli gazdasági kilátások veszélyeztessék az általános érdekű szociális szolgáltatások fejlesztését, mivel ez hosszú távon károsan hatna a foglalkoztatottság növekedésére, az EU gazdasági növekedésére, a költségvetési hozzájárulások növekedésére, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására;

| 5. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a különböző általános érdekű szociális szolgáltatások nemi szempontokon alapuló hatásvizsgálatát, és biztosítsák, hogy a javasolt uniós fellépések nemek közötti egyenlőség szempontjából történő értékelése rendszeres és átlátható, kézzelfogható eredményekkel járó folyamattá váljon, és hogy valamennyi uniós és nemzeti program és politika költségvetésébe beépüljön a nemek közötti egyenlőség szempontja; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ellenőrzési jelentéseibe foglalja bele a nemek közötti egyenlőség kérdését; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a különböző általános érdekű szociális szolgáltatások nemi szempontokon alapuló hatásvizsgálatát, és biztosítsák, hogy a javasolt uniós fellépések nemek közötti egyenlőség szempontjából történő értékelése rendszeres és átlátható, kézzelfogható eredményekkel járó folyamattá váljon, és hogy valamennyi uniós és nemzeti program és politika költségvetésébe beépüljön a nemek közötti egyenlőség szempontja; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ellenőrzési jelentéseibe foglalja bele a nemek közötti egyenlőség kérdését;

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy a magán- és szakmai élet összeegyeztethetőségére irányuló politikák keretében biztosítsanak hozzáférést az elérhető, megfizethető, jó minőségű, sokszínű gyermekgondozási szolgáltatásokhoz a barcelonai célkitűzésekben leírtaknak megfelelően, és javítsák az időseknek és egyéb hozzátartozóknak nyújtott gondozási szolgáltatásokat, mivel ez alapvető lépés a nők és férfiak közötti egyenlőség felé, mivel a gyermekgondozási szolgáltatások nemcsak megkönnyítik a nők munkaerő-piaci részvételét, hanem munkalehetőséget is kínálnak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedést a szociális rendszerek fenntarthatóságában nagyon fontos szerepet játszó, nem fizetett háztartási, gyermek- és idősgondozást nyújtó személyek – többségükben nők – elismerése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a tagállamokat, hogy a magán- és szakmai élet összeegyeztethetőségére irányuló politikák keretében biztosítsanak hozzáférést az elérhető, megfizethető, jó minőségű, sokszínű gyermekgondozási szolgáltatásokhoz a barcelonai célkitűzésekben leírtaknak megfelelően, és javítsák az időseknek és egyéb hozzátartozóknak nyújtott gondozási szolgáltatásokat, mivel ez alapvető lépés a nők és férfiak közötti egyenlőség felé, mivel a gyermekgondozási szolgáltatások nemcsak megkönnyítik a nők munkaerő-piaci részvételét, hanem munkalehetőséget is kínálnak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedést a szociális rendszerek fenntarthatóságában nagyon fontos szerepet játszó, nem fizetett háztartási, gyermek- és idősgondozást nyújtó személyek – többségükben nők – elismerése érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy egy adott szociális szolgáltatás általános érdekű jellege nem a szolgáltatási területtől függ, hanem attól, hogy azt milyen módon nyújtják, tekintetbe véve egy sor olyan különböző tényezőt, mint a nonprofit jogállás és a kedvezményezettek kiválasztásának hiánya; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy egy adott szociális szolgáltatás általános érdekű jellege nem a szolgáltatási területtől függ, hanem attól, hogy azt milyen módon nyújtják, tekintetbe véve egy sor olyan különböző tényezőt, mint a nonprofit jogállás és a kedvezményezettek kiválasztásának hiánya;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozóan a szubszidiaritás elvének elsőbbséget kell élveznie a belső piaci szabályokkal szemben; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozóan a szubszidiaritás elvének elsőbbséget kell élveznie a belső piaci szabályokkal szemben;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások kialakításával, finanszírozásával és nyújtásával kapcsolatos döntéseknek alapvetően a tagállamok és a helyi hatóságok hatáskörébe kell tartozniuk; tiszteletben tartja és támogatja ezt az alapelvet, és sürgeti az európai intézményeket, hogy csatlakozzanak ezen állásponthoz; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások kialakításával, finanszírozásával és nyújtásával kapcsolatos döntéseknek alapvetően a tagállamok és a helyi hatóságok hatáskörébe kell tartozniuk; tiszteletben tartja és támogatja ezt az alapelvet, és sürgeti az európai intézményeket, hogy csatlakozzanak ezen állásponthoz;

| 10. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások betöltsék szerepüket, az azokhoz való hozzáférés nem korlátozódhat a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott emberekre, hanem általánosnak és vagyoni helyzettől vagy jövedelemtől függetlennek kell lennie, miközben a leginkább kiszolgáltatottak méltányos hozzáférést kell biztosítani a tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások betöltsék szerepüket, az azokhoz való hozzáférés nem korlátozódhat a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott emberekre, hanem általánosnak és vagyoni helyzettől vagy jövedelemtől függetlennek kell lennie, miközben a leginkább kiszolgáltatottak méltányos hozzáférést kell biztosítani a tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások alapvetően struktúraépítő és befogadó jellege releváns, hasznos és hatékony módon hozzájárul minden régió fejlődéséhez, lehetővé téve az állam és a helyi vagy regionális közösségek számára, hogy köz- és magánfinanszírozás felhasználásával tölthessék be szerepüket; úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat különösen fontos fenntartani a vidéki és sérülékeny régiókban, és egyúttal hangsúlyozza azok létfontosságú szerepét a széttöredezett és a társadalom peremére szorult közösségek szegregációja tekintetében fennálló kockázat korlátozása szempontjából is; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások alapvetően struktúraépítő és befogadó jellege releváns, hasznos és hatékony módon hozzájárul minden régió fejlődéséhez, lehetővé téve az állam és a helyi vagy regionális közösségek számára, hogy köz- és magánfinanszírozás felhasználásával tölthessék be szerepüket; úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat különösen fontos fenntartani a vidéki és sérülékeny régiókban, és egyúttal hangsúlyozza azok létfontosságú szerepét a széttöredezett és a társadalom peremére szorult közösségek szegregációja tekintetében fennálló kockázat korlátozása szempontjából is;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások finanszírozását főként a tagállamok látják el, ezért azok mindenekelőtt az ő hatáskörük részét képezik; úgy véli azonban, hogy az Európai Unió fontos szerepet játszhat, és segítheti a tagállamokat az ilyen szolgáltatások modernizálásában és az új feltételekhez történő hozzáigazításában, és végső soron közvetítheti a polgárok igényeit a szolgáltatások minőségére és alkalmazási körére vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások finanszírozását főként a tagállamok látják el, ezért azok mindenekelőtt az ő hatáskörük részét képezik; úgy véli azonban, hogy az Európai Unió fontos szerepet játszhat, és segítheti a tagállamokat az ilyen szolgáltatások modernizálásában és az új feltételekhez történő hozzáigazításában, és végső soron közvetítheti a polgárok igényeit a szolgáltatások minőségére és alkalmazási körére vonatkozóan;

| 13. | hangsúlyozza, hogy sürgősen értékelni kell a társadalmi fejlődés szempontjából alapvető fontosságú ágazatok liberalizációjának szociális következményeit, illetve az emberek életére gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy sürgősen értékelni kell a társadalmi fejlődés szempontjából alapvető fontosságú ágazatok liberalizációjának szociális következményeit, illetve az emberek életére gyakorolt hatásait;

| 14. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az egységes piac társadalmi dimenzióját, továbbá jobban figyelembe kell venni az általános érdekű szociális szolgáltatások sajátosságait egy olyan gyakorlatias megközelítés előtérbe helyezésével, amely e szolgáltatások elérhetőségét, egyetemességét, méltányosságát, minőségét és hatékonyságát állítja középpontba; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az egységes piac társadalmi dimenzióját, továbbá jobban figyelembe kell venni az általános érdekű szociális szolgáltatások sajátosságait egy olyan gyakorlatias megközelítés előtérbe helyezésével, amely e szolgáltatások elérhetőségét, egyetemességét, méltányosságát, minőségét és hatékonyságát állítja középpontba;

| 15. | támogatja a Monti-jelentésben foglalt ajánlást, miszerint a szélessávú internetet és az alapvető banki szolgáltatásokat az európai jogszabályokban olyan szolgáltatásokként kell elismerni, amelyeket a tagállamok biztosíthatnak, és amelyeknek egyetemesen elérhetőknek és mindenki számára hozzáférhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

15.

támogatja a Monti-jelentésben foglalt ajánlást, miszerint a szélessávú internetet és az alapvető banki szolgáltatásokat az európai jogszabályokban olyan szolgáltatásokként kell elismerni, amelyeket a tagállamok biztosíthatnak, és amelyeknek egyetemesen elérhetőknek és mindenki számára hozzáférhetőknek kell lenniük;

Gazdasági hozzájárulás

| 16. | annak hangsúlyozása mellett, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat nem szabad gazdasági hatásuk alapján meghatározni, tudomásul veszi a Bizottság második kétéves jelentését, és megerősíti, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások a munkahelyek, a gazdasági tevékenység és a vásárlóerő tekintetében jelentős mértékben hozzájárulnak a gazdasághoz, illetve hogy az egészségügyi és szociális szolgáltatások ágazata a gazdasági teljesítmény 5 %-át teszi ki, és 21,4 millió embert foglalkoztat; megjegyzi, hogy a CEEP „Közszolgáltatások feltérképezése” című jelentése is megerősítette, hogy a szociális tevékenységek részesedése az EU foglalkoztatotti létszámában 9,6 %-os, az uniós GDP-ben pedig 9,4 %-os; megjegyzi, hogy a 2008-as munkaerő-felmérés szerint az egészségügyi szolgáltatások területén dolgozók 79 %-a, a bentlakásos ellátási szolgáltatások területén dolgozók 81 %-a, a nem bentlakásos szociális szolgáltatások területén dolgozóknak pedig 83 %-a nő; továbbá megjegyzi, hogy egy kkv-kat képviselő szervezet, az UEAPME véleménye szerint a kkv-knak sikeres működésükhöz jó minőségű, hatékony általános érdekű szociális szolgáltatásokra van szükségük; felhívja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nemek közötti egyenlőség elveit is; megjegyzi, hogy a befogadó munkaerőpiacok, a megelőzés és a rehabilitáció előmozdítása hosszabb távon költségmegtakarításokhoz és jobb minőségű szolgáltatásokhoz vezet; |
| --- | --- |

16.

annak hangsúlyozása mellett, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat nem szabad gazdasági hatásuk alapján meghatározni, tudomásul veszi a Bizottság második kétéves jelentését, és megerősíti, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások a munkahelyek, a gazdasági tevékenység és a vásárlóerő tekintetében jelentős mértékben hozzájárulnak a gazdasághoz, illetve hogy az egészségügyi és szociális szolgáltatások ágazata a gazdasági teljesítmény 5 %-át teszi ki, és 21,4 millió embert foglalkoztat; megjegyzi, hogy a CEEP „Közszolgáltatások feltérképezése” című jelentése is megerősítette, hogy a szociális tevékenységek részesedése az EU foglalkoztatotti létszámában 9,6 %-os, az uniós GDP-ben pedig 9,4 %-os; megjegyzi, hogy a 2008-as munkaerő-felmérés szerint az egészségügyi szolgáltatások területén dolgozók 79 %-a, a bentlakásos ellátási szolgáltatások területén dolgozók 81 %-a, a nem bentlakásos szociális szolgáltatások területén dolgozóknak pedig 83 %-a nő; továbbá megjegyzi, hogy egy kkv-kat képviselő szervezet, az UEAPME véleménye szerint a kkv-knak sikeres működésükhöz jó minőségű, hatékony általános érdekű szociális szolgáltatásokra van szükségük; felhívja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nemek közötti egyenlőség elveit is; megjegyzi, hogy a befogadó munkaerőpiacok, a megelőzés és a rehabilitáció előmozdítása hosszabb távon költségmegtakarításokhoz és jobb minőségű szolgáltatásokhoz vezet;

| 17. | kiemeli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elősegítik a polgárok számára jogaik gyakorlását, és céljuk a társadalmi, területi és gazdasági kohéziónak a szolidaritás különböző formáin keresztül történő biztosítása; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elősegítik a polgárok számára jogaik gyakorlását, és céljuk a társadalmi, területi és gazdasági kohéziónak a szolidaritás különböző formáin keresztül történő biztosítása;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok szociális szolgáltatási és szociális védelmi rendszereinek keretén belül a helyi és regionális hatóságok alapvető szerepet játszanak az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározásában, finanszírozásában, nyújtásában és odaítélésében: a becslések szerint a helyi és regionális kormányzati szféra a 27 tagú EU GDP-jének 15,9 %-át teszi ki, a helyi önkormányzatok pedig önmagukban elérik a 12,9 %-ot, szociális védelmi kiadásaik pedig a 3 %-ot (378,1 milliárd EUR) (26); |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok szociális szolgáltatási és szociális védelmi rendszereinek keretén belül a helyi és regionális hatóságok alapvető szerepet játszanak az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározásában, finanszírozásában, nyújtásában és odaítélésében: a becslések szerint a helyi és regionális kormányzati szféra a 27 tagú EU GDP-jének 15,9 %-át teszi ki, a helyi önkormányzatok pedig önmagukban elérik a 12,9 %-ot, szociális védelmi kiadásaik pedig a 3 %-ot (378,1 milliárd EUR) (26);

| 19. | úgy véli, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak ki kellene terjeszteniük a köz- és magánszféra közötti partnerségeket az általános érdekű szociális szolgáltatásokra annak érdekében, hogy növeljék azok hatékonyságát és hozzáférhetőségét; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak ki kellene terjeszteniük a köz- és magánszféra közötti partnerségeket az általános érdekű szociális szolgáltatásokra annak érdekében, hogy növeljék azok hatékonyságát és hozzáférhetőségét;

Társadalmi hozzájárulás

| 20. | rámutat arra, hogy az Eurofound életminőség-felmérései (27) igazolták, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat is magukban foglaló általános érdekű szolgáltatások nyújtása és fejlesztése az egyik legfontosabb módja annak, hogy javítsák a polgárok életminőségét, biztosítsák a teljes körű társadalmi integrációt, valamint gondoskodjanak a területi és társadalmi kohézióról; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások az európai szociális modell alapvető pillérét jelentik és az európai társadalmak szerveződési módjának részét képezik, és hogy céljuk a szociálpolitikai célkitűzések megvalósítása és az egyének és a közösségek szociális jogainak kézzelfoghatóvá tétele, gyakran a tagállamok társadalombiztosítási rendszerei révén; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy az Eurofound életminőség-felmérései (27) igazolták, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat is magukban foglaló általános érdekű szolgáltatások nyújtása és fejlesztése az egyik legfontosabb módja annak, hogy javítsák a polgárok életminőségét, biztosítsák a teljes körű társadalmi integrációt, valamint gondoskodjanak a területi és társadalmi kohézióról; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások az európai szociális modell alapvető pillérét jelentik és az európai társadalmak szerveződési módjának részét képezik, és hogy céljuk a szociálpolitikai célkitűzések megvalósítása és az egyének és a közösségek szociális jogainak kézzelfoghatóvá tétele, gyakran a tagállamok társadalombiztosítási rendszerei révén;

| 21. | kiemeli egy szociális fejlesztési politika előmozdításának szükségességét, amely minőségi közszolgáltatásokhoz biztosít teljes körű hozzáférést, kiemelt figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportokra: egyedülálló anyákra, nőkre, idősekre, gyermekekre, bevándorlókra és a bármiféle fogyatékkal élőkre; |
| --- | --- |

21.

kiemeli egy szociális fejlesztési politika előmozdításának szükségességét, amely minőségi közszolgáltatásokhoz biztosít teljes körű hozzáférést, kiemelt figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportokra: egyedülálló anyákra, nőkre, idősekre, gyermekekre, bevándorlókra és a bármiféle fogyatékkal élőkre;

| 22. | hangsúlyozza, hogy nem helyénvaló, ha az általános érdekű szociális szolgáltatásokra kiosztott állami pénzeszközöket a szolgáltatás céljától eltérő célra használják fel, és e pénzeszközök – a szolgáltatás tejesítése során felmerülő ésszerű személyzeti és általános költségeken kívül – részben sem fordíthatók más célra; úgy véli, hogy a profitmaximalizálás jogos célkitűzése, teljes mértékben ellentétes az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó elvekkel és célkitűzésekkel; véleménye szerint az általános érdekeket védeni kell, ha a tagállamok hatóságai az általános érdekű szociális szolgáltatások közvetett biztosítása mellett döntenek, valamint a minőség, innováció, hatékonyság és költséghatékonyság biztosítása mellett a tagállamoknak támogatniuk kell a szociális gazdaság vállalkozásait, ahol a többletet újra beruházzák szolgáltatásokba és innovációba, illetve ösztönözniük kell e vállalkozásokat, hogy szolgáltatókként működjenek; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy nem helyénvaló, ha az általános érdekű szociális szolgáltatásokra kiosztott állami pénzeszközöket a szolgáltatás céljától eltérő célra használják fel, és e pénzeszközök – a szolgáltatás tejesítése során felmerülő ésszerű személyzeti és általános költségeken kívül – részben sem fordíthatók más célra; úgy véli, hogy a profitmaximalizálás jogos célkitűzése, teljes mértékben ellentétes az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó elvekkel és célkitűzésekkel; véleménye szerint az általános érdekeket védeni kell, ha a tagállamok hatóságai az általános érdekű szociális szolgáltatások közvetett biztosítása mellett döntenek, valamint a minőség, innováció, hatékonyság és költséghatékonyság biztosítása mellett a tagállamoknak támogatniuk kell a szociális gazdaság vállalkozásait, ahol a többletet újra beruházzák szolgáltatásokba és innovációba, illetve ösztönözniük kell e vállalkozásokat, hogy szolgáltatókként működjenek;

| 23. | hangsúlyozza az állam hagyományos szerepét az általános érdekű szociális szolgáltatásokat nyújtó félként, azonban úgy véli, hogy a terület magánszolgáltatók előtti megnyitása a szolgáltatások nagyobb fokú elérhetőségéhez és jobb minőségéhez vezet, valamint a felhasználók választási lehetőségeinek kibővítéséhez; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az állam hagyományos szerepét az általános érdekű szociális szolgáltatásokat nyújtó félként, azonban úgy véli, hogy a terület magánszolgáltatók előtti megnyitása a szolgáltatások nagyobb fokú elérhetőségéhez és jobb minőségéhez vezet, valamint a felhasználók választási lehetőségeinek kibővítéséhez;

| 24. | ismételten megerősíti elkötelezettségét a modern, minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások mellett, melyek az egyenlőség, a szolidaritás, a törvényesség és az emberi méltóság tisztelete értékeire összpontosítanak, valamint az elérhetőség, az általános szolgáltatás, a hatékonyság, a források gazdaságos kezelése, a folyamatosság, a felhasználóhoz való közelség és az átláthatóság elvére; |
| --- | --- |

24.

ismételten megerősíti elkötelezettségét a modern, minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások mellett, melyek az egyenlőség, a szolidaritás, a törvényesség és az emberi méltóság tisztelete értékeire összpontosítanak, valamint az elérhetőség, az általános szolgáltatás, a hatékonyság, a források gazdaságos kezelése, a folyamatosság, a felhasználóhoz való közelség és az átláthatóság elvére;

Szabályozási korlátozások az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban

| 25. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtásáról vagy azok más által való ellátásáról gondoskodó nemzeti és helyi hatóságoknak jogbiztonságra van szükségük szolgáltatásaik és kiadásaik vonatkozásában, és jóllehet örömmel fogadja a tájékoztatási szolgálat létrehozását, továbbá a nemrégiben közzétett bizottsági útmutatót, ezek nem nyújtanak megfelelő jogbiztonságot, ami gátolja e szolgáltatókat megbízatásuk végrehajtásában; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtásáról vagy azok más által való ellátásáról gondoskodó nemzeti és helyi hatóságoknak jogbiztonságra van szükségük szolgáltatásaik és kiadásaik vonatkozásában, és jóllehet örömmel fogadja a tájékoztatási szolgálat létrehozását, továbbá a nemrégiben közzétett bizottsági útmutatót, ezek nem nyújtanak megfelelő jogbiztonságot, ami gátolja e szolgáltatókat megbízatásuk végrehajtásában;

| 26. | kiemeli, hogy a nemzeti és regionális hatóságok felelősek az általános érdekű szociális szolgáltatások megfelelő – magas színvonalú – működésének biztosításáért; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a nemzeti és regionális hatóságok felelősek az általános érdekű szociális szolgáltatások megfelelő – magas színvonalú – működésének biztosításáért;

| 27. | úgy véli, hogy nem hatékony, demokratikus szempontból pedig elfogadhatatlan, hogy a jelenlegi jogszabályok értelmezése oda vezet, hogy az Európai Bíróságtól várják, hogy az általános érdekű szolgáltatások – köztük az általános érdekű szociális szolgáltatások – tekintetében határozzon az egységes piacra vonatkozó szabályozás határairól, ami egyértelműen jelzi a jogbiztonság hiányát; rámutat az érdekeltek között ebben a kérdésben régóta folyó párbeszédre, és felkéri a Bizottságot az intézkedésre; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy nem hatékony, demokratikus szempontból pedig elfogadhatatlan, hogy a jelenlegi jogszabályok értelmezése oda vezet, hogy az Európai Bíróságtól várják, hogy az általános érdekű szolgáltatások – köztük az általános érdekű szociális szolgáltatások – tekintetében határozzon az egységes piacra vonatkozó szabályozás határairól, ami egyértelműen jelzi a jogbiztonság hiányát; rámutat az érdekeltek között ebben a kérdésben régóta folyó párbeszédre, és felkéri a Bizottságot az intézkedésre;

Gazdasági és költségvetési politika

| 28. | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elengedhetetlen befektetések Európa gazdasági jövője szempontjából, és a gazdaságot és a bankokat sújtó válság, valamint a kormányzati megszorító programok miatt egyes tagállamokban súlyos nyomás nehezedik rájuk, ami tovább fokozza az irántuk való keresletet; az általános érdekű szociális szolgáltatások – különösen a társadalombiztosítási rendszerek révén – automatikus társadalmi-gazdasági stabilizátorokként működnek, így nélkülözhetetlenek e válságok idején; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elengedhetetlen befektetések Európa gazdasági jövője szempontjából, és a gazdaságot és a bankokat sújtó válság, valamint a kormányzati megszorító programok miatt egyes tagállamokban súlyos nyomás nehezedik rájuk, ami tovább fokozza az irántuk való keresletet; az általános érdekű szociális szolgáltatások – különösen a társadalombiztosítási rendszerek révén – automatikus társadalmi-gazdasági stabilizátorokként működnek, így nélkülözhetetlenek e válságok idején;

| 29. | kiemeli, hogy a mai, a növekedés és a foglalkoztatás területén érzett bizonytalanság által meghatározott közhangulatnak köszönhetően egyre nagyobb igény mutatkozik az általános érdekű szociális szolgáltatások iránt, továbbá a demográfiai változások miatt új igények jelentkeznek; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások biztosítása terén pillanatnyilag a legfontosabb igény azok minőségének és hatókörének fenntartása, valamint e szolgáltatások megerősítése – tekintettel fontosságukra és nélkülözhetetlenségükre–, hogy továbbra is képesek legyenek betölteni fontos szerepüket az EU 2020 szociális és gazdasági célkitűzései terén a foglalkoztatás és a szegénység csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a mai, a növekedés és a foglalkoztatás területén érzett bizonytalanság által meghatározott közhangulatnak köszönhetően egyre nagyobb igény mutatkozik az általános érdekű szociális szolgáltatások iránt, továbbá a demográfiai változások miatt új igények jelentkeznek; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások biztosítása terén pillanatnyilag a legfontosabb igény azok minőségének és hatókörének fenntartása, valamint e szolgáltatások megerősítése – tekintettel fontosságukra és nélkülözhetetlenségükre–, hogy továbbra is képesek legyenek betölteni fontos szerepüket az EU 2020 szociális és gazdasági célkitűzései terén a foglalkoztatás és a szegénység csökkentése érdekében;

| 30. | kiemeli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a tagállamokban bevezetett megszorító intézkedések nem eredményezhetik az általános érdekű szociális szolgáltatásokra fordított beruházások csökkenését, hanem éppen ellenkezőleg, tekintettel az említett szolgáltatások jelentőségére és nélkülözhetetlenségére, ezek fokozott megszilárdítására van szükség a lakosság szükségleteire való reagálás érdekében; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a tagállamokban bevezetett megszorító intézkedések nem eredményezhetik az általános érdekű szociális szolgáltatásokra fordított beruházások csökkenését, hanem éppen ellenkezőleg, tekintettel az említett szolgáltatások jelentőségére és nélkülözhetetlenségére, ezek fokozott megszilárdítására van szükség a lakosság szükségleteire való reagálás érdekében;

| 31. | felhívja a figyelmet arra, hogy fontos biztosítani, hogy a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok megkönnyítsék a rászoruló vagy kirekesztés által fenyegetett, valamint a nemi alapú erőszakot elszenvedett nők számára – mindkét esetben különösen akkor, ha eltartott gyermekük van – a szociális lakhatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet arra, hogy fontos biztosítani, hogy a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok megkönnyítsék a rászoruló vagy kirekesztés által fenyegetett, valamint a nemi alapú erőszakot elszenvedett nők számára – mindkét esetben különösen akkor, ha eltartott gyermekük van – a szociális lakhatáshoz való hozzáférést;

| 32. | rámutat arra, hogy jobban el kell ismerni a szociális szolgáltatások ágazatában foglalkoztatott személyek – többségükben nők – által végzett munkát, mivel a munkájuk nehéz, gondoskodó hozzáállást és hatalmas személyes elkötelezettséget igényel, ugyanakkor nem övezi társadalmi elismertség; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy jobban el kell ismerni a szociális szolgáltatások ágazatában foglalkoztatott személyek – többségükben nők – által végzett munkát, mivel a munkájuk nehéz, gondoskodó hozzáállást és hatalmas személyes elkötelezettséget igényel, ugyanakkor nem övezi társadalmi elismertség;

| 33. | úgy véli, hogy a szolidaritás elve és az Európai Unió megszilárdítása megköveteli, hogy a növekvő munkanélküliséggel és szegénységgel járó válságra uniós és nemzeti szinteken a költségek hatékonyabb és eredményesebb kezelésével, a strukturális alapok – és különösen az Európai Szociális Alap hatékonyságát szabályozó mechanizmusok – megerősítésével és új források, például projektkötvények alkalmazásával válaszoljanak; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a szolidaritás elve és az Európai Unió megszilárdítása megköveteli, hogy a növekvő munkanélküliséggel és szegénységgel járó válságra uniós és nemzeti szinteken a költségek hatékonyabb és eredményesebb kezelésével, a strukturális alapok – és különösen az Európai Szociális Alap hatékonyságát szabályozó mechanizmusok – megerősítésével és új források, például projektkötvények alkalmazásával válaszoljanak;

| 34. | úgy véli, hogy a minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása érdekében a tagállamok kormányainak az általános érdekű szociális szolgáltatások számára megfelelő pénzügyi keretet kell biztosítaniuk, amely garantálja a szolgáltatások folyamatosságát, a kiegyensúlyozott finanszírozást, valamint a megfelelő munkafeltételeket és képzést a szolgáltatók számára; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása érdekében a tagállamok kormányainak az általános érdekű szociális szolgáltatások számára megfelelő pénzügyi keretet kell biztosítaniuk, amely garantálja a szolgáltatások folyamatosságát, a kiegyensúlyozott finanszírozást, valamint a megfelelő munkafeltételeket és képzést a szolgáltatók számára;

| 35. | kiemeli továbbá, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz kapcsolódó hatáskörök tagállamokról regionális és helyi hatóságokra történő átruházása esetén szükség van koordinációs mechanizmusra a különböző területeken nyújtott szolgáltatások minőségbeli egyenlőtlenségeinek kivédése érdekében, és ennek együtt kell járnia a források átcsoportosításával, lehetővé téve a jó minőségű, egyetemesen elérhető és a felhasználók jogaira és igényeire hatékony választ adó szolgáltatások nyújtását; |
| --- | --- |

35.

kiemeli továbbá, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz kapcsolódó hatáskörök tagállamokról regionális és helyi hatóságokra történő átruházása esetén szükség van koordinációs mechanizmusra a különböző területeken nyújtott szolgáltatások minőségbeli egyenlőtlenségeinek kivédése érdekében, és ennek együtt kell járnia a források átcsoportosításával, lehetővé téve a jó minőségű, egyetemesen elérhető és a felhasználók jogaira és igényeire hatékony választ adó szolgáltatások nyújtását;

| 36. | úgy véli, hogy – nem utolsósorban a minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtásának fenntartása érdekében – a tagállamoknak új bevételekre van szükségük, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy minél hamarabb készítsen megvalósíthatósági tanulmányt az európai államfők 2011. március 11-i határozata (28) alapján; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy – nem utolsósorban a minőségi általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtásának fenntartása érdekében – a tagállamoknak új bevételekre van szükségük, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy minél hamarabb készítsen megvalósíthatósági tanulmányt az európai államfők 2011. március 11-i határozata (28) alapján;

Hiányosságok az általános érdekű szociális szolgáltatások szabályozási keretében

Általános észrevételek

| 37. | úgy véli, hogy széles körben európai konszenzus alakult ki abban, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elengedhetetlenek polgáraink jólléte és a gazdaság hatékonysága szempontjából, illetve annak ellenére, hogy történt némi előrelépés az általános szociális érdekű szolgáltatások nyújtása és fejlesztése terén működő szolgáltatók által tapasztalt nehézségek kezelésében, nincs egyetértés a Bizottságon és a Tanácson belül, illetve e két intézmény között az érintett felek által azonosított akadályok leküzdésére irányuló további gyakorlati intézkedések végrehajtásáról; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy széles körben európai konszenzus alakult ki abban, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások elengedhetetlenek polgáraink jólléte és a gazdaság hatékonysága szempontjából, illetve annak ellenére, hogy történt némi előrelépés az általános szociális érdekű szolgáltatások nyújtása és fejlesztése terén működő szolgáltatók által tapasztalt nehézségek kezelésében, nincs egyetértés a Bizottságon és a Tanácson belül, illetve e két intézmény között az érintett felek által azonosított akadályok leküzdésére irányuló további gyakorlati intézkedések végrehajtásáról;

| 38. | kiemeli, hogy a Szerződések kötelezik az EU-t és a tagállamokat, hogy szociális piacgazdaságot hozzanak létre, és tartsák fenn az európai szociális modellt; hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a helyi hatóságok szabadon dönthetnek az általános érdekű szociális szolgáltatások finanszírozásának és nyújtásának módjáról, közvetlenül vagy egyéb módon, felhasználva valamennyi rendelkezésre álló eszközt – különösen a tendereljárás alternatíváit – annak biztosítása érdekében, hogy az Unió szociális célkitűzéseit ne gátolja piaci szabályok nem piaci szolgáltatásokra való alkalmazása; hangsúlyozza, hogy olyan támogató környezet kialakítására van szükség, amely e szolgáltatások nyújtása során előmozdítja a minőséget, a hozzáférhetőséget, a megfizethetőséget és a hatékonyságot, miközben megkönnyíti a szolgáltatók számára kezdeményezőkészségük fejlesztését, amely lehetővé teszi számukra a társadalmi igények előzetes felbecsülését; |
| --- | --- |

38.

kiemeli, hogy a Szerződések kötelezik az EU-t és a tagállamokat, hogy szociális piacgazdaságot hozzanak létre, és tartsák fenn az európai szociális modellt; hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a helyi hatóságok szabadon dönthetnek az általános érdekű szociális szolgáltatások finanszírozásának és nyújtásának módjáról, közvetlenül vagy egyéb módon, felhasználva valamennyi rendelkezésre álló eszközt – különösen a tendereljárás alternatíváit – annak biztosítása érdekében, hogy az Unió szociális célkitűzéseit ne gátolja piaci szabályok nem piaci szolgáltatásokra való alkalmazása; hangsúlyozza, hogy olyan támogató környezet kialakítására van szükség, amely e szolgáltatások nyújtása során előmozdítja a minőséget, a hozzáférhetőséget, a megfizethetőséget és a hatékonyságot, miközben megkönnyíti a szolgáltatók számára kezdeményezőkészségük fejlesztését, amely lehetővé teszi számukra a társadalmi igények előzetes felbecsülését;

| 39. | aláhúzza, hogy a minőségi szolgáltatások feltétele a felhasználók véleményének rendszeres és teljes körű kikérése, mivel a szolgáltatásoknak mindenekelőtt az ő igényeiket kell kielégítenie; |
| --- | --- |

39.

aláhúzza, hogy a minőségi szolgáltatások feltétele a felhasználók véleményének rendszeres és teljes körű kikérése, mivel a szolgáltatásoknak mindenekelőtt az ő igényeiket kell kielégítenie;

| 40. | tudomásul veszi a fent említett, a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatát és a szociális piacgazdasági szereplők nagyobb elismerésére – többek között az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása és a szociális gazdaság szervezése és működése terén tevékenykedő társaságokhoz hasonló modellekre – irányuló igényt, felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő a nemzeti és európai uniós szintű hatásvizsgálatokon alapuló lépéseket, nyújtson be javaslatokat a társaságok, kölcsönös önsegélyező egyesületek és alapítványok transznacionális alapon történő működését lehetővé tévő európai statútumokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

40.

tudomásul veszi a fent említett, a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatát és a szociális piacgazdasági szereplők nagyobb elismerésére – többek között az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása és a szociális gazdaság szervezése és működése terén tevékenykedő társaságokhoz hasonló modellekre – irányuló igényt, felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő a nemzeti és európai uniós szintű hatásvizsgálatokon alapuló lépéseket, nyújtson be javaslatokat a társaságok, kölcsönös önsegélyező egyesületek és alapítványok transznacionális alapon történő működését lehetővé tévő európai statútumokra vonatkozóan;

Állami támogatás

| 41. | üdvözli az állami támogatás Almunia biztos által végzett felülvizsgálatát és felszólít az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó alapelvek tisztázására a jogbiztonság és az átláthatóság megerősítése céljából az olyan fogalmak egyértelműsítése céljából, mint például a „hivatalos megbízatási aktus” és a „hatóságok”; a szabályok differenciálásának bevezetésére; a közszolgálati kötelezettség ellentételezésének kiszámítására vonatkozó kritériumok felülvizsgálatára, amelynek többek között figyelembe kellene vennie a társadalmi szempontokat, a szolgáltató speciális jellemzőit és számos – a szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó – külső vonatkozást, mint a hozzáadott szociális értéket és a közösség bevonását; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az állami támogatás Almunia biztos által végzett felülvizsgálatát és felszólít az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó alapelvek tisztázására a jogbiztonság és az átláthatóság megerősítése céljából az olyan fogalmak egyértelműsítése céljából, mint például a „hivatalos megbízatási aktus” és a „hatóságok”; a szabályok differenciálásának bevezetésére; a közszolgálati kötelezettség ellentételezésének kiszámítására vonatkozó kritériumok felülvizsgálatára, amelynek többek között figyelembe kellene vennie a társadalmi szempontokat, a szolgáltató speciális jellemzőit és számos – a szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó – külső vonatkozást, mint a hozzáadott szociális értéket és a közösség bevonását;

| 42. | üdvözli a 2005. évi Monti–Kroes-csomag bizottsági értékelését; felszólít e csomag felülvizsgálatára a jogbiztonság erősítése, a szabályok – például az általános érdekű szociális szolgáltatások terén működő szolgáltatók túlkompenzálásának ellenőrzésére vonatkozó szabályok – egyszerűsítése és alkalmazásuk rugalmasságának javítása, valamint annak érdekében, hogy fontolóra vegyék a bejelentéstől való eltérések körének kibővítését a kórházak és a szociális lakhatás példáinak megfelelően; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a közérdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó de minimis küszöböt, és tegyen javaslatot olyan rendszerre, amely figyelembe veszi a tagállam GDP-jét a de minimis küszöb kiszámítása során azért, hogy minden egyes tagállam számára saját de minimis küszöböt lehessen megállapítani, megelőzve ezáltal a versenynek az egységes európai uniós küszöb okozta esetleges torzulását; kéri, hogy a túlkompenzálás ellenőrzését csak akkor alkalmazzák, ha bizonyíthatóan fennáll a verseny súlyos megsértésének veszélye; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a 2005. évi Monti–Kroes-csomag bizottsági értékelését; felszólít e csomag felülvizsgálatára a jogbiztonság erősítése, a szabályok – például az általános érdekű szociális szolgáltatások terén működő szolgáltatók túlkompenzálásának ellenőrzésére vonatkozó szabályok – egyszerűsítése és alkalmazásuk rugalmasságának javítása, valamint annak érdekében, hogy fontolóra vegyék a bejelentéstől való eltérések körének kibővítését a kórházak és a szociális lakhatás példáinak megfelelően; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a közérdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó de minimis küszöböt, és tegyen javaslatot olyan rendszerre, amely figyelembe veszi a tagállam GDP-jét a de minimis küszöb kiszámítása során azért, hogy minden egyes tagállam számára saját de minimis küszöböt lehessen megállapítani, megelőzve ezáltal a versenynek az egységes európai uniós küszöb okozta esetleges torzulását; kéri, hogy a túlkompenzálás ellenőrzését csak akkor alkalmazzák, ha bizonyíthatóan fennáll a verseny súlyos megsértésének veszélye;

| 43. | rámutat, hogy nem az ágazat, nem a szolgáltatást nyújtó jogalany jogállása és nem is a jogalany alapításának módja dönti el, hogy az adott jogalany tevékenysége gazdasági vagy nem gazdasági jellegű, hanem a döntő szempont a tevékenység jellege és annak megelőző hatása; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy nem az ágazat, nem a szolgáltatást nyújtó jogalany jogállása és nem is a jogalany alapításának módja dönti el, hogy az adott jogalany tevékenysége gazdasági vagy nem gazdasági jellegű, hanem a döntő szempont a tevékenység jellege és annak megelőző hatása;

| 44. | emlékeztet arra, hogy nem a gazdasági és nem gazdasági jellegű általános érdekű szociális szolgáltatások közötti különbségtétel a legfontosabb kérdés, inkább az, hogy egyértelműen a hatóságok felelőssége legyen – a szolgáltatás megvásárlása során – az, hogy az ilyen szolgáltatások teljesítésével megbízott vállalkozások elvégezzék adott általános érdekű feladataikat; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy nem a gazdasági és nem gazdasági jellegű általános érdekű szociális szolgáltatások közötti különbségtétel a legfontosabb kérdés, inkább az, hogy egyértelműen a hatóságok felelőssége legyen – a szolgáltatás megvásárlása során – az, hogy az ilyen szolgáltatások teljesítésével megbízott vállalkozások elvégezzék adott általános érdekű feladataikat;

| 45. | felszólít a hatályos uniós jogszabályok keretében a gazdasági és nem gazdasági jellegű általános érdekű szociális szolgáltatások megkülönböztetésére alkalmazott osztályozási szempontokra és fogalmainak pontosítására, valamint az általános érdekű szolgáltatások egységes értelmezésére rendeltetési céljaik elérésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

45.

felszólít a hatályos uniós jogszabályok keretében a gazdasági és nem gazdasági jellegű általános érdekű szociális szolgáltatások megkülönböztetésére alkalmazott osztályozási szempontokra és fogalmainak pontosítására, valamint az általános érdekű szolgáltatások egységes értelmezésére rendeltetési céljaik elérésének biztosítása érdekében;

Kezdeményezés a reform előmozdítására

| 46. | elismeri az egymástól való tanulás és a bevált gyakorlatok kicserélésének nagy értékét az általános érdekű szociális szolgáltatások különböző tagállamokban történő további modernizálásának ösztönzésében és előmozdításában, és sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is proaktívan kezdeményezze és támogassa az említett tevékenységeket a regionális és helyi hatóságokkal együtt – a számukra nyújtott képzést is ideértve – az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó uniós szabályok alkalmazása terén; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtói és felhasználói által azonosított problémák pragmatikus megközelítésen alapuló, azonnali megoldásokat kívánnak; |
| --- | --- |

46.

elismeri az egymástól való tanulás és a bevált gyakorlatok kicserélésének nagy értékét az általános érdekű szociális szolgáltatások különböző tagállamokban történő további modernizálásának ösztönzésében és előmozdításában, és sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is proaktívan kezdeményezze és támogassa az említett tevékenységeket a regionális és helyi hatóságokkal együtt – a számukra nyújtott képzést is ideértve – az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó uniós szabályok alkalmazása terén; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtói és felhasználói által azonosított problémák pragmatikus megközelítésen alapuló, azonnali megoldásokat kívánnak;

| 47. | sürgeti, hogy a Bizottság az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2007-es közlemény, valamint a közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok jelenlegi felülvizsgálata nyomán kezdje meg egy olyan reformra, kiigazításra, pontosításra irányuló program végrehajtását, amely támogatja és elismeri az általános érdekű szociális szolgáltatások sajátos, nem piaci jellegzetességeit annak érdekében, hogy biztosítsa az egységes piacra vonatkozó rendelkezések mellett a Szerződésekből fakadó társadalmi kötelezettségeknek való teljes körű megfelelést; |
| --- | --- |

47.

sürgeti, hogy a Bizottság az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2007-es közlemény, valamint a közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok jelenlegi felülvizsgálata nyomán kezdje meg egy olyan reformra, kiigazításra, pontosításra irányuló program végrehajtását, amely támogatja és elismeri az általános érdekű szociális szolgáltatások sajátos, nem piaci jellegzetességeit annak érdekében, hogy biztosítsa az egységes piacra vonatkozó rendelkezések mellett a Szerződésekből fakadó társadalmi kötelezettségeknek való teljes körű megfelelést;

| 48. | úgy véli, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó, az EUMSZ 14. cikke által lehetővé tett uniós keretrendelet jelenleg nem központi kérdés; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó, az EUMSZ 14. cikke által lehetővé tett uniós keretrendelet jelenleg nem központi kérdés;

| 49. | úgy véli, hogy a szociális védelemmel foglalkozó bizottság, ahogy a múltban, a jövőben is jelentős mértékben hozzájárul az általános érdekű szociális szolgáltatások egységes értelmezéséhez és szerepük kibontakoztatásához; ugyanakkor megjegyzi, hogy a Szerződésben foglalt megbízatása (az EUMSZ 160. cikke) tisztán tanácsadói szerepet határoz meg, és nem teszi lehetővé tagságának a civil társadalom, az Európai Parlament, a szociális partnerek és mások bevonásával történő kiszélesítését; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a szociális védelemmel foglalkozó bizottság, ahogy a múltban, a jövőben is jelentős mértékben hozzájárul az általános érdekű szociális szolgáltatások egységes értelmezéséhez és szerepük kibontakoztatásához; ugyanakkor megjegyzi, hogy a Szerződésben foglalt megbízatása (az EUMSZ 160. cikke) tisztán tanácsadói szerepet határoz meg, és nem teszi lehetővé tagságának a civil társadalom, az Európai Parlament, a szociális partnerek és mások bevonásával történő kiszélesítését;

| 50. | javasolja egy számos érdekelt felet tömörítő magas szintű munkacsoport létrehozását – az általános érdekű szociális szolgáltatásokról tartott harmadik fórum ajánlásainak megfelelően –, amely nyitott, rugalmas és átlátható módon működne, az érdekelt felek széleskörű képviseletére épülne, és a reformok megvalósítására összpontosítana, mint például az e jelentésben és a csatolt véleményekben, a harmadik fórum ajánlásaiban, a Bizottság második kétéves jelentésében, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság jelentéseiben megfogalmazott és minden egyéb vonatkozó javaslatban esetlegesen felmerülő szakpolitikai kezdeményezésekre; javasolja, hogy a társelnöki tisztséget az Európai Parlament és a szociális ügyekért felelős biztos töltse be, és a munkacsoportot a Parlament, az illetékes biztosok, a Tanács, az általános érdekű szociális szolgáltatások felhasználóit és nyújtóit képviselő szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek, a Régiók Bizottsága, a helyi hatóságok és más érintett érdekelt felek képviselői alkossák;
  a munkacsoport








  — | megvizsgálhatná az általános érdekű szociális szolgáltatások európai megfigyelőközpontja vagy forrásközpontja létrehozásának relatív értékeit, amely különböző tagállami forrásokból gyűjtene információkat, és lehetővé tenné az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- | --- |

50.

javasolja egy számos érdekelt felet tömörítő magas szintű munkacsoport létrehozását – az általános érdekű szociális szolgáltatásokról tartott harmadik fórum ajánlásainak megfelelően –, amely nyitott, rugalmas és átlátható módon működne, az érdekelt felek széleskörű képviseletére épülne, és a reformok megvalósítására összpontosítana, mint például az e jelentésben és a csatolt véleményekben, a harmadik fórum ajánlásaiban, a Bizottság második kétéves jelentésében, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság jelentéseiben megfogalmazott és minden egyéb vonatkozó javaslatban esetlegesen felmerülő szakpolitikai kezdeményezésekre; javasolja, hogy a társelnöki tisztséget az Európai Parlament és a szociális ügyekért felelős biztos töltse be, és a munkacsoportot a Parlament, az illetékes biztosok, a Tanács, az általános érdekű szociális szolgáltatások felhasználóit és nyújtóit képviselő szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek, a Régiók Bizottsága, a helyi hatóságok és más érintett érdekelt felek képviselői alkossák;
  a munkacsoport

—

megvizsgálhatná az általános érdekű szociális szolgáltatások európai megfigyelőközpontja vagy forrásközpontja létrehozásának relatív értékeit, amely különböző tagállami forrásokból gyűjtene információkat, és lehetővé tenné az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét nemzeti, regionális és helyi szinten;

| — | törekedhetne a széleskörű konszenzus megteremtésére az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos jogi bizonytalanságok és kétértelműségek tisztázására irányuló lépésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

törekedhetne a széleskörű konszenzus megteremtésére az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos jogi bizonytalanságok és kétértelműségek tisztázására irányuló lépésekkel kapcsolatban;

| — | értékelhetné, hogy szükség van-e az általános érdekű szociális szolgáltatásokat hátrányosan érintő európai belső piaci szabályok átalakítására annak érdekében, hogy ezek tiszteletben tartsák és támogassák a tagállamok felelősségét az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározása, finanszírozása és biztosítása terén, figyelembe véve a szabályok jelenleg zajló bizottsági felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

értékelhetné, hogy szükség van-e az általános érdekű szociális szolgáltatásokat hátrányosan érintő európai belső piaci szabályok átalakítására annak érdekében, hogy ezek tiszteletben tartsák és támogassák a tagállamok felelősségét az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározása, finanszírozása és biztosítása terén, figyelembe véve a szabályok jelenleg zajló bizottsági felülvizsgálatát;

| — | a szociális védelemmel foglalkozó bizottság segítségével átfogó tanulmányt készíthetne az általános érdekű szociális szolgáltatások működéséről; |
| --- | --- |

—

a szociális védelemmel foglalkozó bizottság segítségével átfogó tanulmányt készíthetne az általános érdekű szociális szolgáltatások működéséről;

| — | megvizsgálhatná, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározásakor a tagállamok hogyan tudják figyelembe venni a kifejezetten férfiakat vagy nőket célzó szolgáltatásokat, például a kifejezetten nőknek szóló tanácsadói és szociális szolgáltatásokat, valamint azokat a fontos szolgáltatásokat, amelyek hozzájárulnak a nők életminőségéhez és az egyenlőséghez, például az egészségügyi szolgáltatásokat – különösen szexuál- és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat, az oktatást és az idősgondozást; |
| --- | --- |

—

megvizsgálhatná, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások meghatározásakor a tagállamok hogyan tudják figyelembe venni a kifejezetten férfiakat vagy nőket célzó szolgáltatásokat, például a kifejezetten nőknek szóló tanácsadói és szociális szolgáltatásokat, valamint azokat a fontos szolgáltatásokat, amelyek hozzájárulnak a nők életminőségéhez és az egyenlőséghez, például az egészségügyi szolgáltatásokat – különösen szexuál- és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat, az oktatást és az idősgondozást;

| — | előmozdíthatná az újításokat, például az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó tagállami nyilvántartást, az idősgondozás kísérleti programját, valamint az önkéntes európai minőségi keretrendszeren (VQF) alapuló cselekvési programokat; |
| --- | --- |

—

előmozdíthatná az újításokat, például az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó tagállami nyilvántartást, az idősgondozás kísérleti programját, valamint az önkéntes európai minőségi keretrendszeren (VQF) alapuló cselekvési programokat;

| — | megvizsgálhatná, hogy a tagállamok hogyan segíthetnék a férfiak és nők által biztosított otthoni segítségnyújtás – ezen belül az idősek és a veszélyeztetett személyek számára nyújtott támogatás – formáinak kialakítását, és hogyan csökkenthetnék az eltartott családtagok gondozását végző személyeket sújtó foglalkoztatási és nyugdíjhátrányokat; |
| --- | --- |

—

megvizsgálhatná, hogy a tagállamok hogyan segíthetnék a férfiak és nők által biztosított otthoni segítségnyújtás – ezen belül az idősek és a veszélyeztetett személyek számára nyújtott támogatás – formáinak kialakítását, és hogyan csökkenthetnék az eltartott családtagok gondozását végző személyeket sújtó foglalkoztatási és nyugdíjhátrányokat;

| 51. | felhív az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló negyedik európai fórum megrendezésére annak érdekében, hogy folytassák a 2007. évi Ferreira-jelentéssel indított kezdeményezést, és felülvizsgálják a reform előrehaladását; felhívja továbbá a javasolt munkacsoportot, hogy a negyedik fórumra nyújtson be egy elért haladásról szóló jelentést, ily módon biztosítva a fórum számára a folytonosságot, az irányt és a lényegi tartalmat; |
| --- | --- |

51.

felhív az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló negyedik európai fórum megrendezésére annak érdekében, hogy folytassák a 2007. évi Ferreira-jelentéssel indított kezdeményezést, és felülvizsgálják a reform előrehaladását; felhívja továbbá a javasolt munkacsoportot, hogy a negyedik fórumra nyújtson be egy elért haladásról szóló jelentést, ily módon biztosítva a fórum számára a folytonosságot, az irányt és a lényegi tartalmat;

Önkéntes európai minőségi keretrendszer

| 52. | üdvözli az önkéntes európai minőségi keretrendszert, és ragaszkodik ahhoz, hogy az elveket a javasolt minőségi kritériumok segítségével kell alkalmazni és nyomon követni, nyitott koordinációs módszert követő eljárással, amelybe be kell vonni az érdekelt feleket; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az önkéntes európai minőségi keretrendszert, és ragaszkodik ahhoz, hogy az elveket a javasolt minőségi kritériumok segítségével kell alkalmazni és nyomon követni, nyitott koordinációs módszert követő eljárással, amelybe be kell vonni az érdekelt feleket;

| 53. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformhoz csatolt kiemelt célkitűzésekben javasolja az önkéntes európai minőségi keretrendszer ágazati szinten történő kidolgozását a szociális szolgáltatásokra vonatkozóan, beleértve a tartós ápolás-gondozás és a hajléktalanság területét; javasolja, hogy a keretrendszer a gyermekgondozás, a fogyatékosság, és a szociális lakáshoz jutás területével is foglalkozzon, és hogy alkalmazza az egyenlő esélyeket indikátorként; |
| --- | --- |

53.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformhoz csatolt kiemelt célkitűzésekben javasolja az önkéntes európai minőségi keretrendszer ágazati szinten történő kidolgozását a szociális szolgáltatásokra vonatkozóan, beleértve a tartós ápolás-gondozás és a hajléktalanság területét; javasolja, hogy a keretrendszer a gyermekgondozás, a fogyatékosság, és a szociális lakáshoz jutás területével is foglalkozzon, és hogy alkalmazza az egyenlő esélyeket indikátorként;

| 54. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az esetleges átfedések elkerülése érdekében tegye egyértelművé a kapcsolatot az önkéntes minőségi keretrendszerben és a Prometheus programban leírt minőségi keretrendszer között; sürgeti a tagállamokat, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszert használják fel a meglévő minőségi akkreditációs és nyomon követési rendszereknek az egyes tagállamok szükségleteinek megfelelő kialakítására és tökéletesítésére; véleménye szerint a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az EUMSZ 26. jegyzőkönyvével összefüggésben értékelniük kell az önkéntes európai minőségi keretrendszer működését; |
| --- | --- |

54.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az esetleges átfedések elkerülése érdekében tegye egyértelművé a kapcsolatot az önkéntes minőségi keretrendszerben és a Prometheus programban leírt minőségi keretrendszer között; sürgeti a tagállamokat, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszert használják fel a meglévő minőségi akkreditációs és nyomon követési rendszereknek az egyes tagállamok szükségleteinek megfelelő kialakítására és tökéletesítésére; véleménye szerint a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az EUMSZ 26. jegyzőkönyvével összefüggésben értékelniük kell az önkéntes európai minőségi keretrendszer működését;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a rendszeres minőségi képzéssel és a felhasználók részvételével és jogainak kiteljesítésével – amely figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőség szempontjait – párosuló kiegyensúlyozott, a férfiak és a nők számára biztosított tisztességes, a tagállami jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelő munkakörülmények alapvető fontosságúak a minőségi szociális szolgáltatások biztosítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az önkéntesek értékes szerepet tölthetnek be az általános érdekű szociális szolgáltatások ágazatában, de nem helyettesíthetik a megfelelő számú, szakképzett szakembert, például a szociális munkásokat és az általános személyzetet; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a rendszeres minőségi képzéssel és a felhasználók részvételével és jogainak kiteljesítésével – amely figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőség szempontjait – párosuló kiegyensúlyozott, a férfiak és a nők számára biztosított tisztességes, a tagállami jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelő munkakörülmények alapvető fontosságúak a minőségi szociális szolgáltatások biztosítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az önkéntesek értékes szerepet tölthetnek be az általános érdekű szociális szolgáltatások ágazatában, de nem helyettesíthetik a megfelelő számú, szakképzett szakembert, például a szociális munkásokat és az általános személyzetet;

| 56. | felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkahelyteremtést és a szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások ágazatának növekedési potenciálját azzal, hogy megfelelő munkakörülményeket kínálnak a migránsoknak és az uniós polgároknak, valamint hozzáférést biztosítanak számukra az átfogó szociális védelmi rendszerekhez; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkahelyteremtést és a szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások ágazatának növekedési potenciálját azzal, hogy megfelelő munkakörülményeket kínálnak a migránsoknak és az uniós polgároknak, valamint hozzáférést biztosítanak számukra az átfogó szociális védelmi rendszerekhez;

| 57. | úgy véli, hogy a szociális munkások által végzett feladatok között különleges hangsúlyt kell fektetni azokra a tevékenységekre, amelyek az önállóvá és önellátóvá válás érdekében a munkavállalásra, a képzettség megszerzésére vagy a gazdasági aktivitásra ösztönöznek; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a szociális munkások által végzett feladatok között különleges hangsúlyt kell fektetni azokra a tevékenységekre, amelyek az önállóvá és önellátóvá válás érdekében a munkavállalásra, a képzettség megszerzésére vagy a gazdasági aktivitásra ösztönöznek;

| 58. | úgy véli, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszer alapelveit fel lehetne használni a pályázatokra és szerződésekre, ezen belül az alvállalkozói szerződésekre vonatkozó felülvizsgált közbeszerzési szabályokra alkalmazandó minőségi kritériumok meghatározásában; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszer alapelveit fel lehetne használni a pályázatokra és szerződésekre, ezen belül az alvállalkozói szerződésekre vonatkozó felülvizsgált közbeszerzési szabályokra alkalmazandó minőségi kritériumok meghatározásában;

| 59. | javasolja, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszer további tökéletesítése során a finanszírozásra és a szolgáltatók jogállására való hivatkozást is emeljék be a rendszerbe; |
| --- | --- |

59.

javasolja, hogy az önkéntes európai minőségi keretrendszer további tökéletesítése során a finanszírozásra és a szolgáltatók jogállására való hivatkozást is emeljék be a rendszerbe;

*

* *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Régiók Bizottságának, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Régiók Bizottságának, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

---

(1)  HL L 23., 2010.1.27., 35. o.

(2)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

(3)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(4)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0223.

(6)  A COM(2008)0418 dokumentumot kísérő bizottsági munkadokumentum – Az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló kétéves jelentés.

(7)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(8)  Plenáris ülésen elhangzott viták, 2010. október 6., szerda – Brüsszel, 13. napirendi pont, A Lisszaboni Szerződés szociális rendelkezései (vita), Andor László, a Bizottság tagjának felszólalása.

(9)  Mario Monti jelentése az Európai Bizottság elnöke számára, 2010. május 9.

(10)  2008. november 20-i tanácsi dokumentum (16062/2008, ADD1).

(11)  SPC/2010/10/8 végleges.

(12)  2010. február 15-i tanácsi dokumentum (06500/2010).

(13)  2011. február 18-i tanácsi dokumentum (06624/2011).

(14)  Az általános érdekű szociális szolgáltatásokról tartott első fórum, 2007. szeptember 17., Lisszabon, portugál elnökség; az általános érdekű szociális szolgáltatásokról tartott második fórum, 2008. október 28. és 29., francia elnökség; az általános érdekű szociális szolgáltatásokról tartott harmadik fórum, 2010. október 26. és 27., Brüsszel, belga elnökség.

(15)  Az Európai Unió Tanácsa, sajtóközlemény (Presse 358), a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2916. ülése, Brüsszel, 2008. december 16–17;

Az Európai Unió Tanácsa, sajtóközlemény, 9721/2/09 REV 2 (Presse 124), a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2947. ülése, Luxembourg, 2009. június 8–9;

az Európai Unió Tanácsa, sajtóközlemény, 17323/1/10 REV (Press 331, PR CO 43), a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 3053. ülése, Brüsszel, 2010. december 6–7., általános érdekű szociális szolgáltatások, 18. o.

(16)  HL C 57., 2007.3.10., 8.o.

(17)  HL C 305. E, 2006.12.14., 141.o.

(18)  HL C 306. E, 2006. 12.15, 277.o.

(19)  HL C 301. E, 2007.12.13., 140. o.

(20)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(21)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(22)  HL C 212 E, 2010.8.5., 23. o.

(23)  HL C 161 E, 2011.5.31., 38. o.

(24)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0101.

(25)  http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm.

(26)  European Social Network (2010): "Managing Social Services in Times of Crisis" http://www.esn-eu.org/get-document/index.htm?id=357)

(27)  Eurofound – életminőség-felmérések http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm.

(28)  Az euróövezet állam- és kormányfőinek 2011. március 11-i következtetései.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/77 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/77

---

2011. július 5., keddAz EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele

P7_TA(2011)0320

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről (2011/2047(INI))

2013/C 33 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit.” |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit.”

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2002. március 18. és 22. között a mexikói Monterreyben megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. március 18. és 22. között a mexikói Monterreyben megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra,

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (1),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010) 0265) és a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, amelyekben támogatják az említett uniós cselekvési tervet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2010) 0265) és a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, amelyekben támogatják az említett uniós cselekvési tervet,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexére (3),

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

| — | tekintettel az ENSZ vezetőinek koordinációs testülete (CEB) által 2009 áprilisában elindított, szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vezetőinek koordinációs testülete (CEB) által 2009 áprilisában elindított, szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezésre,

| — | tekintettel a „Szociális védelem az inkluzív fejlesztés szolgálatában” című, 2010. december 7-i európai fejlesztési jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szociális védelem az inkluzív fejlesztés szolgálatában” című, 2010. december 7-i európai fejlesztési jelentésre,

| — | tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ILO globális foglalkoztatásról szóló paktumára, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal fogadtak el 2009. június 19-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ILO globális foglalkoztatásról szóló paktumára, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal fogadtak el 2009. június 19-én,

| — | tekintettel Olivier De Schutters, az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottjának „Agroökológia és az élelemhez való jog” című jelentésére, amelyet 2011. március 8-án az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 16. ülésén ismertettek [A/HRC/16/49], |
| --- | --- |

—

tekintettel Olivier De Schutters, az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottjának „Agroökológia és az élelemhez való jog” című jelentésére, amelyet 2011. március 8-án az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 16. ülésén ismertettek [A/HRC/16/49],

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének „The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture – Closing the gender gap for development” című jelentésére, Róma 2011, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének „The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture – Closing the gender gap for development” című jelentésére, Róma 2011,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2010 márciusában indított, „Strukturált párbeszéd a hatékony fejlesztési partnerségért” című kezdeményezésre, amelynek célja, hogy azonosítsa azokat a gyakorlati eszközöket, amelyek révén javítható az európai együttműködésbe bevont civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok hatékonysága, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2010 márciusában indított, „Strukturált párbeszéd a hatékony fejlesztési partnerségért” című kezdeményezésre, amelynek célja, hogy azonosítsa azokat a gyakorlati eszközöket, amelyek révén javítható az európai együttműködésbe bevont civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok hatékonysága,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására: Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-i zöld könyvére (COM(2010/0629), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására: Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-i zöld könyvére (COM(2010/0629),

| — | tekintettel a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőjéről szóló, 2010. október 19-i bizottsági zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőjéről szóló, 2010. október 19-i bizottsági zöld könyvre,

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i (4), a millenniumi fejlesztési célokat szolgáló szerződésekről szóló, 2009. március 24-i (5), a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló, 2010. március 25-i (6), a Szubszaharai Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és a globális egészségügyről szóló, 2010. október 7-i (7), „A millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című, 2010. június 15-i (8), valamint a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16) szóló, 2010. november 25-i (9) és az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i (10) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i (4), a millenniumi fejlesztési célokat szolgáló szerződésekről szóló, 2009. március 24-i (5), a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló, 2010. március 25-i (6), a Szubszaharai Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és a globális egészségügyről szóló, 2010. október 7-i (7), „A millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című, 2010. június 15-i (8), valamint a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16) szóló, 2010. november 25-i (9) és az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i (10) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0205/2011),

| A. | mivel a szegénység mérséklése és felszámolása az EU Lisszaboni Szerződésben meghatározott, elsődleges fejlesztéspolitikai célja, |
| --- | --- |

A.

mivel a szegénység mérséklése és felszámolása az EU Lisszaboni Szerződésben meghatározott, elsődleges fejlesztéspolitikai célja,

| B. | mivel a fejlesztéspolitikára vonatkozó európai konszenzus megerősíti az EU elkötelezettségét a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok elérése iránt, valamint az olyan elvek mellett, mint például a felelősségvállalás és a partnerség, a segélyhatékonyság és a politikák fejlesztési célú koherenciája, amelyek továbbra is kritikus jelentőséggel bírnak, és vezérelniük kell az uniós fejlesztési segély hatásának növelésére irányuló erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

B.

mivel a fejlesztéspolitikára vonatkozó európai konszenzus megerősíti az EU elkötelezettségét a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok elérése iránt, valamint az olyan elvek mellett, mint például a felelősségvállalás és a partnerség, a segélyhatékonyság és a politikák fejlesztési célú koherenciája, amelyek továbbra is kritikus jelentőséggel bírnak, és vezérelniük kell az uniós fejlesztési segély hatásának növelésére irányuló erőfeszítéseket,

| C. | mivel a szegénység több – nemcsak gazdasági, hanem emberi, szociális és kulturális, politikai, védelmi, nemi és környezeti – dimenzióval is rendelkezik, amelyekkel az uniós fejlesztési politikának foglalkoznia kell, |
| --- | --- |

C.

mivel a szegénység több – nemcsak gazdasági, hanem emberi, szociális és kulturális, politikai, védelmi, nemi és környezeti – dimenzióval is rendelkezik, amelyekkel az uniós fejlesztési politikának foglalkoznia kell,

| D. | mivel a szegénység csökkentéséhez és a fenntartható fejlődéshez elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai és gazdasági szerepvállalásának erősítése, valamint a nők emberi jogainak érvényesítése, |
| --- | --- |

D.

mivel a szegénység csökkentéséhez és a fenntartható fejlődéshez elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai és gazdasági szerepvállalásának erősítése, valamint a nők emberi jogainak érvényesítése,

Hathatós fejlesztéspolitika

| 1. | üdvözli a Bizottság és a tagállamok közötti jobb koordináció elérése érdekében az európai országstratégiai dokumentumok kidolgozására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a programozási folyamatnak biztosítania kell a segélyhatékonysági menetrend végrehajtását és a Lisszaboni Szerződés 290. cikkében foglaltaknak megfelelően a Parlament demokratikus ellenőrzéshez való jogának tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság és a tagállamok közötti jobb koordináció elérése érdekében az európai országstratégiai dokumentumok kidolgozására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a programozási folyamatnak biztosítania kell a segélyhatékonysági menetrend végrehajtását és a Lisszaboni Szerződés 290. cikkében foglaltaknak megfelelően a Parlament demokratikus ellenőrzéshez való jogának tiszteletben tartását;

| 2. | ismételten szorgalmazza, hogy az EFA-t vonják be az EU költségvetésébe, ami egy fontos lépés lenne a különböző uniós támogatási eszközök koordinálásának javítása terén; kitart amellett, hogy ez nem vezethet sem a jövőbeni fejlesztési együttműködési eszközök, sem pedig az EFA finanszírozásának csökkentéséhez (a jelenlegi szintekhez képest); |
| --- | --- |

2.

ismételten szorgalmazza, hogy az EFA-t vonják be az EU költségvetésébe, ami egy fontos lépés lenne a különböző uniós támogatási eszközök koordinálásának javítása terén; kitart amellett, hogy ez nem vezethet sem a jövőbeni fejlesztési együttműködési eszközök, sem pedig az EFA finanszírozásának csökkentéséhez (a jelenlegi szintekhez képest);

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás hatásainak növelésében nagy előrelépéseket lehetne elérni a fejlesztési fellépéseket – mint például a szegénység felszámolására irányuló uniós támogatásokat, a politikák fejlesztési célú koherenciáját, valamint a segélyhatékonysággal kapcsolatos párizsi és accrai kötelezettségvállalásokat – már most is vezérlő alapelvek teljes körű végrehajtásával; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy ezekben a kérdésekben játsszon vezető szerepet a segélyhatékonysággal foglalkozó, 2011. évi busani magas szintű fórumon, valamint biztosítsa, hogy ez a meghatározó folyamat továbbra is a segélyhatékonyság 2015-ig fennálló keretrendszerével összefüggésben korábban meghatározott célkitűzéseket kövesse; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás hatásainak növelésében nagy előrelépéseket lehetne elérni a fejlesztési fellépéseket – mint például a szegénység felszámolására irányuló uniós támogatásokat, a politikák fejlesztési célú koherenciáját, valamint a segélyhatékonysággal kapcsolatos párizsi és accrai kötelezettségvállalásokat – már most is vezérlő alapelvek teljes körű végrehajtásával; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy ezekben a kérdésekben játsszon vezető szerepet a segélyhatékonysággal foglalkozó, 2011. évi busani magas szintű fórumon, valamint biztosítsa, hogy ez a meghatározó folyamat továbbra is a segélyhatékonyság 2015-ig fennálló keretrendszerével összefüggésben korábban meghatározott célkitűzéseket kövesse;

| 4. | úgy véli, hogy az Európai Unió által finanszírozott projekteket és politikákat rendszeresen értékelni kell a leghatékonyabb fejlesztési tevékenységek meghatározása érdekében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg egyértelmű kritériumokon és mutatókon alapuló, átfogó értékelési politikát; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a hathatós politikára irányuló törekvés nem vezethet az elért eredmények tisztán mennyiségi és rövid távú értékelésének előnyben részesítéséhez; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Európai Unió által finanszírozott projekteket és politikákat rendszeresen értékelni kell a leghatékonyabb fejlesztési tevékenységek meghatározása érdekében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg egyértelmű kritériumokon és mutatókon alapuló, átfogó értékelési politikát; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a hathatós politikára irányuló törekvés nem vezethet az elért eredmények tisztán mennyiségi és rövid távú értékelésének előnyben részesítéséhez;

| 5. | úgy véli, hogy az MFC-szerződések pozitív példaként szolgának a tervezhető és eredményeken alapuló segélyek tekintetében, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az MFC-szerződések pozitív példaként szolgának a tervezhető és eredményeken alapuló segélyek tekintetében, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük;

| 6. | emlékeztet fejlesztéspolitikával kapcsolatos konszenzusra hivatkozva, hogy a felelős részvételen alapuló kormányzás a fejlődést elősegítő alapvető tényező; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon a fejlődő országok kormányzási gyakorlatait – köztük a korrupció elleni küzdelmet, a közpénzekkel való gazdálkodás javítását, az átláthatóság fokozását és az emberi jogok támogatását –, és arról számoljanak be; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a kedvezményezett országokban fokozzák a felelősségteljes kormányzás előmozdítását és a korrupció elleni küzdelmet; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a politikai reformok ösztönzésére nyújtott segélyekhez kapcsolódó mechanizmusoknak átláthatónak kell lenniük, különös hangsúlyt kell helyezniük a demokráciára és az emberi jogokra, és be kell vonniuk a fejlesztésben érdekelt nemzeti szereplőket is; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet fejlesztéspolitikával kapcsolatos konszenzusra hivatkozva, hogy a felelős részvételen alapuló kormányzás a fejlődést elősegítő alapvető tényező; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon a fejlődő országok kormányzási gyakorlatait – köztük a korrupció elleni küzdelmet, a közpénzekkel való gazdálkodás javítását, az átláthatóság fokozását és az emberi jogok támogatását –, és arról számoljanak be; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a kedvezményezett országokban fokozzák a felelősségteljes kormányzás előmozdítását és a korrupció elleni küzdelmet; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a politikai reformok ösztönzésére nyújtott segélyekhez kapcsolódó mechanizmusoknak átláthatónak kell lenniük, különös hangsúlyt kell helyezniük a demokráciára és az emberi jogokra, és be kell vonniuk a fejlesztésben érdekelt nemzeti szereplőket is;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus felelősségvállalás elvével összhangban támogatni kell a parlamenteknek, a helyi és regionális hatóságoknak, a civil társadalomnak és az egyéb érdekelt feleknek az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy betöltsék saját szerepüket a fejlesztési stratégiák meghatározásában, a kormányok elszámoltatásában, valamint a múltbeli teljesítmények és a fejlesztési eredmények nyomon követésében és értékelésében; kitart továbbá amellett, hogy a fejlesztés területi megközelítése lehetővé teszi a kedvezményezettek nagyobb felelősségvállalását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus felelősségvállalás elvével összhangban támogatni kell a parlamenteknek, a helyi és regionális hatóságoknak, a civil társadalomnak és az egyéb érdekelt feleknek az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy betöltsék saját szerepüket a fejlesztési stratégiák meghatározásában, a kormányok elszámoltatásában, valamint a múltbeli teljesítmények és a fejlesztési eredmények nyomon követésében és értékelésében; kitart továbbá amellett, hogy a fejlesztés területi megközelítése lehetővé teszi a kedvezményezettek nagyobb felelősségvállalását;

| 8. | felszólítja az EU-t, hogy tegyen eleget accrai kötelezettségvállalásainak, pénzügyi támogatást és kellő segítséget biztosítva a partnerkormányok részére annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a polgárok érdemi részvételét a civil társadalmi szervezetekben; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t, hogy tegyen eleget accrai kötelezettségvállalásainak, pénzügyi támogatást és kellő segítséget biztosítva a partnerkormányok részére annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a polgárok érdemi részvételét a civil társadalmi szervezetekben;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok és azok hálózatai szerepet játszanak az európai fejlesztési politika hatásának növelésében; rámutat, hogy a kedvezményezett országok nemzeti parlamentjei vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy még az adományozókkal folytatott politikai párbeszédet megelőzően a civil társadalommal konzultálva szerepüknek megfelelően kijelöljék az elsőbbséget élvező szektorokat, elkészítsék és elfogadják az országstratégiai dokumentumot és a többéves költségvetést, valamint nyomon kövessék a költségvetési előirányzatokat, hogy a parlamenti képviselők döntéshozatalban betöltött szerepe érvényre juthasson; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok és azok hálózatai szerepet játszanak az európai fejlesztési politika hatásának növelésében; rámutat, hogy a kedvezményezett országok nemzeti parlamentjei vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy még az adományozókkal folytatott politikai párbeszédet megelőzően a civil társadalommal konzultálva szerepüknek megfelelően kijelöljék az elsőbbséget élvező szektorokat, elkészítsék és elfogadják az országstratégiai dokumentumot és a többéves költségvetést, valamint nyomon kövessék a költségvetési előirányzatokat, hogy a parlamenti képviselők döntéshozatalban betöltött szerepe érvényre juthasson;

| 10. | hangsúlyozza a hathatós fejlesztéspolitika és a kapacitásfejlesztés közötti szoros összefüggést; rámutat, hogy a kapacitásfejlesztésre integrált folyamatként kell tekinteni, amely javítja a polgárok, szervezetek, kormányok és társaságok arra irányuló képességét, hogy fenntartható fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki; hangsúlyozza, hogy a kapacitásfejlesztés olyan folyamat, amely a partnerországok részéről felelősségvállalást igényel, illetve amelyben politikai teret kell biztosítani a partnerországok részére; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a hathatós fejlesztéspolitika és a kapacitásfejlesztés közötti szoros összefüggést; rámutat, hogy a kapacitásfejlesztésre integrált folyamatként kell tekinteni, amely javítja a polgárok, szervezetek, kormányok és társaságok arra irányuló képességét, hogy fenntartható fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki; hangsúlyozza, hogy a kapacitásfejlesztés olyan folyamat, amely a partnerországok részéről felelősségvállalást igényel, illetve amelyben politikai teret kell biztosítani a partnerországok részére;

| 11. | rámutat, hogy a hathatós fejlesztési támogatás szempontjából feltétlenül szükséges a kapacitásfejlesztés támogatása nem csupán a költségvetési támogatási eszközön keresztül, hanem a technikai együttműködés keretében is; elismeri, hogy a partnerországok átalakulási folyamatokban való felelősségvállalása és e folyamatokkal való azonosulása az említett eszközök igénybevételével idővel fokozódhat; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a hathatós fejlesztési támogatás szempontjából feltétlenül szükséges a kapacitásfejlesztés támogatása nem csupán a költségvetési támogatási eszközön keresztül, hanem a technikai együttműködés keretében is; elismeri, hogy a partnerországok átalakulási folyamatokban való felelősségvállalása és e folyamatokkal való azonosulása az említett eszközök igénybevételével idővel fokozódhat;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a segély hatásának fokozására és a pénz jobb megtérülésére irányuló cél nem eredményezhet olyan kockázatkerülő fejlesztéspolitikát, amely kizárólag az „könnyű országokra” összpontosít; kitart amellett, hogy uniós fejlesztési segély elosztásakor továbbra is a szegénység felszámolását és a szükségleteket kell legfontosabb szempontként figyelembe venni, és hogy a kézzelfogható eredményekre összpontosítva javítani kell a segélyek hatékonyságát; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a finanszírozási eszközök hatókörét, a legszegényebb és legkiszolgáltatottabb országokra és a társadalom legszegényebb rétegeinek, különösen a társadalmi kirekesztés kockázatának fokozottan kitett rétegek, mint például a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élő személyek elérésére összpontosítsák a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kifizetését, mindeközben figyelembe véve az elért eredményeket és a segély hatását; kéri, hogy tervezzék meg a feltörekvő országok részére előirányzott hivatalos fejlesztési támogatások fokozatos megszüntetésének időszakát; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a segély hatásának fokozására és a pénz jobb megtérülésére irányuló cél nem eredményezhet olyan kockázatkerülő fejlesztéspolitikát, amely kizárólag az „könnyű országokra” összpontosít; kitart amellett, hogy uniós fejlesztési segély elosztásakor továbbra is a szegénység felszámolását és a szükségleteket kell legfontosabb szempontként figyelembe venni, és hogy a kézzelfogható eredményekre összpontosítva javítani kell a segélyek hatékonyságát; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a finanszírozási eszközök hatókörét, a legszegényebb és legkiszolgáltatottabb országokra és a társadalom legszegényebb rétegeinek, különösen a társadalmi kirekesztés kockázatának fokozottan kitett rétegek, mint például a nők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élő személyek elérésére összpontosítsák a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kifizetését, mindeközben figyelembe véve az elért eredményeket és a segély hatását; kéri, hogy tervezzék meg a feltörekvő országok részére előirányzott hivatalos fejlesztési támogatások fokozatos megszüntetésének időszakát;

| 13. | hangsúlyozza a legkevésbé fejlett országok és a közepes jövedelmű országok, különösen a feltörekvő adományozók fejlesztési szükségletei közötti különbségtétel szükségességét; emlékeztet arra, hogy a világ szegényeinek 72 %-a a közepes jövedelmű országokban él, és ezért folytatni kell az együttműködést és a párbeszédet a tartósan fennálló szegénység és egyenlőtlenség kezelése érdekében; megismétli, hogy a közepes jövedelmű országokkal és a stratégiai partnerekkelfolytatott, ODA-n kívüli együttműködést nem szabad a már egyébként is szűkös fejlesztési költségvetésből finanszírozni; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a legkevésbé fejlett országok és a közepes jövedelmű országok, különösen a feltörekvő adományozók fejlesztési szükségletei közötti különbségtétel szükségességét; emlékeztet arra, hogy a világ szegényeinek 72 %-a a közepes jövedelmű országokban él, és ezért folytatni kell az együttműködést és a párbeszédet a tartósan fennálló szegénység és egyenlőtlenség kezelése érdekében; megismétli, hogy a közepes jövedelmű országokkal és a stratégiai partnerekkelfolytatott, ODA-n kívüli együttműködést nem szabad a már egyébként is szűkös fejlesztési költségvetésből finanszírozni;

| 14. | úgy véli, hogy az uniós fejlesztéspolitika célja, hogy felszámolják a fejlesztés előtt álló akadályokat, így a mezőgazdasági termékek dömpingjét, a jogtalan adósságterhet, a tőkekiáramlást és a tisztességtelen kereskedelmet, továbbá olyan nemzetközi környezetet teremtsenek, amely előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet, biztosítja a tisztességes jövedelmet és megélhetést, valamint az alapvető emberi jogok – köztük a szociális és gazdasági jogok – tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az uniós fejlesztéspolitika célja, hogy felszámolják a fejlesztés előtt álló akadályokat, így a mezőgazdasági termékek dömpingjét, a jogtalan adósságterhet, a tőkekiáramlást és a tisztességtelen kereskedelmet, továbbá olyan nemzetközi környezetet teremtsenek, amely előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet, biztosítja a tisztességes jövedelmet és megélhetést, valamint az alapvető emberi jogok – köztük a szociális és gazdasági jogok – tiszteletben tartását;

| 15. | ismételten kiemeli az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség egyetemességének elvét, amelynek alapján fokozni kell az uniós fejlesztéspolitika hatásait; |
| --- | --- |

15.

ismételten kiemeli az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség egyetemességének elvét, amelynek alapján fokozni kell az uniós fejlesztéspolitika hatásait;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az egyenlőtlenségek – ezen belül is a nemek közötti egyenlőtlenség – kezelése megerősíti a fejlesztéspolitikával kapcsolatos európai konszenzus keretében támogatott, emberi jogokon alapuló megközelítést, és a szegénység gyorsabb csökkentéséhez vezethet; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az egyenlőtlenségek – ezen belül is a nemek közötti egyenlőtlenség – kezelése megerősíti a fejlesztéspolitikával kapcsolatos európai konszenzus keretében támogatott, emberi jogokon alapuló megközelítést, és a szegénység gyorsabb csökkentéséhez vezethet;

| 17. | elismeri a fejlődés konfliktusok és katasztrófák miatti visszaesését, valamint a megelőzést célzó beruházások jelentőségét és költséghatékonyságát; |
| --- | --- |

17.

elismeri a fejlődés konfliktusok és katasztrófák miatti visszaesését, valamint a megelőzést célzó beruházások jelentőségét és költséghatékonyságát;

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy az érdekelt tagállamokkal együtt adjon esélyt az új innovatív segélyezési megközelítéseknek, amilyen például a teljesítés utáni kifizetés, a teljesítményalapú segély és az eredményalapú finanszírozás; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot, hogy az érdekelt tagállamokkal együtt adjon esélyt az új innovatív segélyezési megközelítéseknek, amilyen például a teljesítés utáni kifizetés, a teljesítményalapú segély és az eredményalapú finanszírozás;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája kritikus jelentőséggel bír a hathatós fejlesztéspolitika megvalósítása és a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy világosan határozza meg a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó, Szerződésben foglalt kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos felelősségeket és legmagasabb szintű irányítást, és kéri, hogy a Bizottságnál, az Európai Külügyi Szolgálatnál (EKSZ) és az EU küldöttségeinél különítsenek el elégséges forrásokat erre a célra; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája kritikus jelentőséggel bír a hathatós fejlesztéspolitika megvalósítása és a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy világosan határozza meg a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó, Szerződésben foglalt kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos felelősségeket és legmagasabb szintű irányítást, és kéri, hogy a Bizottságnál, az Európai Külügyi Szolgálatnál (EKSZ) és az EU küldöttségeinél különítsenek el elégséges forrásokat erre a célra;

| 20. | úgy véli, hogy a jelentős hatás garantálása érdekében az EU fejlesztéspolitikáján belül egy ösztönző alapú megközelítést kell követni, amely arra az elvre épül, hogy a jól teljesítő országok jutalmazása és a leginkább lemaradó országok támogatása révén erőteljesebb megkülönböztetést alkalmaznak; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a jelentős hatás garantálása érdekében az EU fejlesztéspolitikáján belül egy ösztönző alapú megközelítést kell követni, amely arra az elvre épül, hogy a jól teljesítő országok jutalmazása és a leginkább lemaradó országok támogatása révén erőteljesebb megkülönböztetést alkalmaznak;

| 21. | kitart amellett, hogy a jólét megteremtésére, a tulajdonjogokra és a tőkekiáramlás csökkentésére irányuló célzott, innovatív finanszírozási mechanizmusokat a kedvezményezettek egyedi prioritásaival összhangban kellően figyelembe kell venni a helyi fejlesztési irányvonalak kialakításánál; |
| --- | --- |

21.

kitart amellett, hogy a jólét megteremtésére, a tulajdonjogokra és a tőkekiáramlás csökkentésére irányuló célzott, innovatív finanszírozási mechanizmusokat a kedvezményezettek egyedi prioritásaival összhangban kellően figyelembe kell venni a helyi fejlesztési irányvonalak kialakításánál;

A pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítése

| 22. | ismételten hangot ad álláspontjának, miszerint teljesíteni kell azt a kollektív célkitűzést, hogy 2015-ig az Unió bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,7 %-át ODA-ra fordítják; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy keressenek új forrásokat a fejlesztés finanszírozásához, amilyen például a globális szintű pénzügyi tranzakciós adó, a magánszféra általi finanszírozás és a piacorientált megoldások; ellenzi az ODA az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága által elfogadott fogalommeghatározásának mindenfajta módosítását vagy szélesítését; |
| --- | --- |

22.

ismételten hangot ad álláspontjának, miszerint teljesíteni kell azt a kollektív célkitűzést, hogy 2015-ig az Unió bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,7 %-át ODA-ra fordítják; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy keressenek új forrásokat a fejlesztés finanszírozásához, amilyen például a globális szintű pénzügyi tranzakciós adó, a magánszféra általi finanszírozás és a piacorientált megoldások; ellenzi az ODA az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága által elfogadott fogalommeghatározásának mindenfajta módosítását vagy szélesítését;

| 23. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék a fennálló pénzügyi kötelezettségvállalásaikat, beleértve azokat is, amelyeket a G8-ak Muskoka-kezdeményezésének keretében tettek az anyák és gyermekek egészségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék a fennálló pénzügyi kötelezettségvállalásaikat, beleértve azokat is, amelyeket a G8-ak Muskoka-kezdeményezésének keretében tettek az anyák és gyermekek egészségére vonatkozóan;

| 24. | kiemeli, hogy kiszámítható módon, a nemzeti tervekkel és prioritásokkal összhangban kell segélyt nyújtani, ugyanakkor olyan ösztönzőket kell biztosítani, amelyek az adományozó kormányok, a nem kormányzati szervezetek és a partnerországok részéről nagyobb átláthatóságot és elszámoltathatóságot eredményeznek; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy kiszámítható módon, a nemzeti tervekkel és prioritásokkal összhangban kell segélyt nyújtani, ugyanakkor olyan ösztönzőket kell biztosítani, amelyek az adományozó kormányok, a nem kormányzati szervezetek és a partnerországok részéről nagyobb átláthatóságot és elszámoltathatóságot eredményeznek;

| 25. | úgy véli, hogy a Bizottság fejlesztési támogatásának hozzáadott értéke és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának közelgő határideje indokolttá teszi a következő többéves pénzügyi keret (TPK) időszakában az ODA-ra vonatkozó éves számadatok reálértékének jelentős emelését; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésből összességében kifizetett európai támogatás részaránya nem csökkenhet, és a támogatásnak továbbra is a szegénységre kell összpontosítania; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a Bizottság fejlesztési támogatásának hozzáadott értéke és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának közelgő határideje indokolttá teszi a következő többéves pénzügyi keret (TPK) időszakában az ODA-ra vonatkozó éves számadatok reálértékének jelentős emelését; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésből összességében kifizetett európai támogatás részaránya nem csökkenhet, és a támogatásnak továbbra is a szegénységre kell összpontosítania;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a jövőbeni uniós fejlesztési együttműködési eszközök keretében nyújtandó segélyekre továbbra is az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága által az ODA-val kapcsolatban meghatározott kritériumoknak kell vonatkozniuk; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a jövőbeni uniós fejlesztési együttműködési eszközök keretében nyújtandó segélyekre továbbra is az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága által az ODA-val kapcsolatban meghatározott kritériumoknak kell vonatkozniuk;

| 27. | fokozott erőfeszítéseket szorgalmaz Európában a fejlesztési tárgyú oktatás és tudatosságnövelés területén; hangsúlyozza, hogy ezt olyan eszköznek kell tekinteni, amely nemcsak arra szolgál, hogy növelje a fejlesztési kiadások nyilvánosság általi támogatottságát, hanem hogy Európában mindenki számára lehetővé tegye a globális fejlesztés szempontjainak megismerését; hangsúlyozza, hogy a lakosság tudatosságának javítása és a fejlődő országok helyzetével szemben tanúsított közöny csökkentése hozzájárulna az uniós fejlesztéspolitika előmozdításához; |
| --- | --- |

27.

fokozott erőfeszítéseket szorgalmaz Európában a fejlesztési tárgyú oktatás és tudatosságnövelés területén; hangsúlyozza, hogy ezt olyan eszköznek kell tekinteni, amely nemcsak arra szolgál, hogy növelje a fejlesztési kiadások nyilvánosság általi támogatottságát, hanem hogy Európában mindenki számára lehetővé tegye a globális fejlesztés szempontjainak megismerését; hangsúlyozza, hogy a lakosság tudatosságának javítása és a fejlődő országok helyzetével szemben tanúsított közöny csökkentése hozzájárulna az uniós fejlesztéspolitika előmozdításához;

| 28. | megállapítja, hogy a lakosság tudatosságának növelése és a közöny csökkentése érdekében erőfeszítéseket kell tenni a segélyek elköltésének átláthatóbbá tételére, a független értékelő tanulmányok terjesztésének előmozdítására, valamint szigorúbb szankciók alkalmazására azon szereplőkkel szemben, akikről kiderült, hogy jogszerűtlenül használták fel a fejlesztési segélyt; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy a lakosság tudatosságának növelése és a közöny csökkentése érdekében erőfeszítéseket kell tenni a segélyek elköltésének átláthatóbbá tételére, a független értékelő tanulmányok terjesztésének előmozdítására, valamint szigorúbb szankciók alkalmazására azon szereplőkkel szemben, akikről kiderült, hogy jogszerűtlenül használták fel a fejlesztési segélyt;

A szegények érdekét szolgáló növekedés előmozdítása

| 29. | elismeri, hogy a gazdasági növekedés a fejlődés elengedhetetlen motorja; hangsúlyozza azonban, hogy a növekedés csupán egy eszköz a sok közül, és a növekedés maximalizálása nem jelent maximális fejlődést; küllön hangsúlyozza azonban, hogy a növekedés szegénység felszámolására gyakorolt hatása sokkal nagyobb lehetne, ha azzal párhuzamosan az egyenlőtlenséget is csökkentenék és az emberi jogokat tiszteletben tartanák; ezért kitart amellett, hogy az EU fejlesztési támogatásának a kifejezetten a szegényeknek és a a társadalom peremére szorultaknak szóló intézkedések – mint például a mikrohitelek és a mikrofinanszírozás, valamint az egyéb piaci megoldások – elfogadása révén a szegények érdekét szolgáló növekedés felé kell orientálódnia, elősegítve a nemzeti vagyonból való részesedésük növekedését, és lehetővé téve számukra, hogy a valóban mindenkire kiterjedő növekedés hajtóerejévé váljanak; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a gazdasági növekedés a fejlődés elengedhetetlen motorja; hangsúlyozza azonban, hogy a növekedés csupán egy eszköz a sok közül, és a növekedés maximalizálása nem jelent maximális fejlődést; küllön hangsúlyozza azonban, hogy a növekedés szegénység felszámolására gyakorolt hatása sokkal nagyobb lehetne, ha azzal párhuzamosan az egyenlőtlenséget is csökkentenék és az emberi jogokat tiszteletben tartanák; ezért kitart amellett, hogy az EU fejlesztési támogatásának a kifejezetten a szegényeknek és a a társadalom peremére szorultaknak szóló intézkedések – mint például a mikrohitelek és a mikrofinanszírozás, valamint az egyéb piaci megoldások – elfogadása révén a szegények érdekét szolgáló növekedés felé kell orientálódnia, elősegítve a nemzeti vagyonból való részesedésük növekedését, és lehetővé téve számukra, hogy a valóban mindenkire kiterjedő növekedés hajtóerejévé váljanak;

| 30. | megjegyzi, hogy a kizárólag a gazdasági növekedésre épülő politikáról bebizonyosodott, hogy csak korlátozott mértékben képes felszámolni a szegénységet és előmozdítani a társadalmi kohéziót, ahogy azt a közelmúltbeli pénzügyi, éghajlati, energetikai és élelmiszerválság is bizonyította; támogatja a tisztességes kereskedelmen és társadalmi igazságosságon alapuló fenntartható fejlődést, amely a jelenlegi nemzedékek javát szolgálja anélkül, hogy veszélyeztetné a jövőbeni generációk erőforrásokhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a kizárólag a gazdasági növekedésre épülő politikáról bebizonyosodott, hogy csak korlátozott mértékben képes felszámolni a szegénységet és előmozdítani a társadalmi kohéziót, ahogy azt a közelmúltbeli pénzügyi, éghajlati, energetikai és élelmiszerválság is bizonyította; támogatja a tisztességes kereskedelmen és társadalmi igazságosságon alapuló fenntartható fejlődést, amely a jelenlegi nemzedékek javát szolgálja anélkül, hogy veszélyeztetné a jövőbeni generációk erőforrásokhoz való hozzáférését;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedéssel kapcsolatos politikák nem járhatnak sikerrel a szociális és környezetvédelmi normákat elősegítő, valamint a szociális védelmi mechanizmusokat végrehajtó politikák nélkül; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedéssel kapcsolatos politikák nem járhatnak sikerrel a szociális és környezetvédelmi normákat elősegítő, valamint a szociális védelmi mechanizmusokat végrehajtó politikák nélkül;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az uniós politikáknak a gazdaság olyan területein kell megkönnyíteniük a növekedést, ahol a szegények gondoskodni tudnak megélhetésükről, így például a mezőgazdaságban, és nagyobb figyelmet kell fordítaniuk az informális ágazatra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az olyan intézkedéseket részesítsék előnyben, amelyek biztonságossá teszik a földbirtoklást és megkönnyítik a szegények földhöz, piacokhoz, hitelhez és más pénzügyi szolgáltatásokhoz, valamint készségfejlesztéshez való hozzáférését anélkül, hogy tovább növelnék a meglévő egyenlőtlenségeket és megszilárdítanák az aszimmetrikus függőségi struktúrákat; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az uniós politikáknak a gazdaság olyan területein kell megkönnyíteniük a növekedést, ahol a szegények gondoskodni tudnak megélhetésükről, így például a mezőgazdaságban, és nagyobb figyelmet kell fordítaniuk az informális ágazatra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az olyan intézkedéseket részesítsék előnyben, amelyek biztonságossá teszik a földbirtoklást és megkönnyítik a szegények földhöz, piacokhoz, hitelhez és más pénzügyi szolgáltatásokhoz, valamint készségfejlesztéshez való hozzáférését anélkül, hogy tovább növelnék a meglévő egyenlőtlenségeket és megszilárdítanák az aszimmetrikus függőségi struktúrákat;

| 33. | támogatja a fenntartható gazdasági növekedést elősegítő ipari és infrastruktúra-fejlesztés előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális és környezetvédelmi normákat, megállapítja, hogy a növekedés fokozásának és az emberek szegénységből való kiemelésének leghatékonyabb módja, ha előmozdítják az ipari és piaci fejlődést; |
| --- | --- |

33.

támogatja a fenntartható gazdasági növekedést elősegítő ipari és infrastruktúra-fejlesztés előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális és környezetvédelmi normákat, megállapítja, hogy a növekedés fokozásának és az emberek szegénységből való kiemelésének leghatékonyabb módja, ha előmozdítják az ipari és piaci fejlődést;

| 34. | rámutat arra, hogy az ipari fejlődés komoly erővel képes átformálni a nemzeti gazdaságokat, valamint a mezőgazdasági exporttól vagy a természeti erőforrások kitermelésétől eltérően – amelyek sokkhatásoknak teszik ki a gazdaságokat – nagy valószínűséggel tágabb mozgásteret kínál a hosszú távú termelékenységnövekedéshez; ezért felszólítja a fejlődő országokat, hogy a kérdés kezelése érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre iparosítási politikákat, különös figyelmet fordítva a termelés specializálódására és a kereskedelmi kapacitásépítésre; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy az ipari fejlődés komoly erővel képes átformálni a nemzeti gazdaságokat, valamint a mezőgazdasági exporttól vagy a természeti erőforrások kitermelésétől eltérően – amelyek sokkhatásoknak teszik ki a gazdaságokat – nagy valószínűséggel tágabb mozgásteret kínál a hosszú távú termelékenységnövekedéshez; ezért felszólítja a fejlődő országokat, hogy a kérdés kezelése érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre iparosítási politikákat, különös figyelmet fordítva a termelés specializálódására és a kereskedelmi kapacitásépítésre;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az ipari növekedésnek energiahatékonynak lennie, hogy a GDP növekedéséhez a továbbiakban ne társuljon olajfüggőség és az üvegházhatású gázok kibocsátása; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak előmozdítása érdekében, hogy az energiahatékonysági technológiákat és legjobb gyakorlatokat átadják a fejlődő országoknak; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az ipari növekedésnek energiahatékonynak lennie, hogy a GDP növekedéséhez a továbbiakban ne társuljon olajfüggőség és az üvegházhatású gázok kibocsátása; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak előmozdítása érdekében, hogy az energiahatékonysági technológiákat és legjobb gyakorlatokat átadják a fejlődő országoknak;

| 36. | úgy véli, hogy a nagy volumenű, export- vagy infrastrukturális projektek finanszírozása – bár az vonzónak tűnhet a látható eredmények miatt – nem feltétlenül a legjobb stratégia ahhoz, hogy a lakosság szélesebb köre és a szegény, marginalizált közösségek számára előnyöket biztosítsanak; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a nagy volumenű, export- vagy infrastrukturális projektek finanszírozása – bár az vonzónak tűnhet a látható eredmények miatt – nem feltétlenül a legjobb stratégia ahhoz, hogy a lakosság szélesebb köre és a szegény, marginalizált közösségek számára előnyöket biztosítsanak;

| 37. | szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai támogassák módszeresebben a fejlődő országokban az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjét, ösztönözve ezzel a jó minőségű munkahelyek létrehozását és az alapvető munkaügyi normák védelmét;; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai támogassák módszeresebben a fejlődő országokban az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjét, ösztönözve ezzel a jó minőségű munkahelyek létrehozását és az alapvető munkaügyi normák védelmét;;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok gazdaságai diverzifikálásának és importfüggőségük csökkentésének a növekedést támogató politikák elsődleges céljai közé kell tartozniuk; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok gazdaságai diverzifikálásának és importfüggőségük csökkentésének a növekedést támogató politikák elsődleges céljai közé kell tartozniuk;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a támogatásokat és kölcsönöket elegyítő uniós mechanizmusok által támogatott beruházási projektek végrehajtását nyomon kell követni, valamint azokról a nemzetközileg elfogadott szociális és környezetvédelmi normák szempontjából hatástanulmányokat kell készíteni; kitart amellett, hogy a projektek kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatali folyamatnak átláthatónak kell lennie, valamint biztosítani kell az EU stratégiai dokumentumaival, az országok felelősségvállalásának elvével és a segélyek felszabadítására irányuló uniós kötelezettségvállalással való összhangot; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a támogatásokat és kölcsönöket elegyítő uniós mechanizmusok által támogatott beruházási projektek végrehajtását nyomon kell követni, valamint azokról a nemzetközileg elfogadott szociális és környezetvédelmi normák szempontjából hatástanulmányokat kell készíteni; kitart amellett, hogy a projektek kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatali folyamatnak átláthatónak kell lennie, valamint biztosítani kell az EU stratégiai dokumentumaival, az országok felelősségvállalásának elvével és a segélyek felszabadítására irányuló uniós kötelezettségvállalással való összhangot;

| 40. | kitart amellett, hogy az ilyen elegyítéseknek új finanszírozási eszközöket kell teremteniük ahelyett, hogy végül az ODA keretében nyújtott uniós támogatásokat kölcsönökkel helyettesítik; |
| --- | --- |

40.

kitart amellett, hogy az ilyen elegyítéseknek új finanszírozási eszközöket kell teremteniük ahelyett, hogy végül az ODA keretében nyújtott uniós támogatásokat kölcsönökkel helyettesítik;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitika nem válhat igazán hatékonnyá, ha nem támogatják a megfelelő jogi keretrendszereket, különösen a tulajdonjogok és a szerződésjog területén; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitika nem válhat igazán hatékonnyá, ha nem támogatják a megfelelő jogi keretrendszereket, különösen a tulajdonjogok és a szerződésjog területén;

| 42. | kiemeli, hogy a nemek közötti egyenlőség támogatása elősegíti a nők termelékenységének kibontakoztatását, és ezáltal hozzájárul a fenntartható és a szegényebb lakosság érdekeit szem előtt tartó növekedéshez; |
| --- | --- |

42.

kiemeli, hogy a nemek közötti egyenlőség támogatása elősegíti a nők termelékenységének kibontakoztatását, és ezáltal hozzájárul a fenntartható és a szegényebb lakosság érdekeit szem előtt tartó növekedéshez;

Humán fejlesztés

| 43. | hangsúlyozza, hogy a szegénységet nem csak pénzben mérik, és tágabb értelemben azt jelenti, hogy az érintettek nem élhetnek alapvető jogaikkal, többek között az élelmiszerhez, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz vagy a véleménynyilvánítás szabadságához való joggal; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a szegénységet nem csak pénzben mérik, és tágabb értelemben azt jelenti, hogy az érintettek nem élhetnek alapvető jogaikkal, többek között az élelmiszerhez, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz vagy a véleménynyilvánítás szabadságához való joggal;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az alapvető szociális szolgáltatások biztosítása kritikus jelentőségű a szegények érdekét szolgáló növekedés és a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; szorgalmazza, hogy az összes uniós támogatás 20 %-át az Egyesült Nemzetek által a millenniumi fejlesztési célok keretében (8. cél 8.2. mutatója: „Globális fejlesztési partnerség kialakítása”) meghatározott alapvető szociális szolgáltatásokra különítsék el, külön figyelemmel az elsődleges egészségügyi ellátáshoz, valamint az alap- és középfokú oktatáshoz való ingyenes és egyetemes hozzáférésre, tekintetbe véve az EU „Oktatást mindenkinek” elnevezésű kezdeményezéshez nyújtott támogatását és az EU globális egészségügyben vállalt szerepéről szóló, 2010. évi közleményt; újra megismétli, hogy külön figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott csoportokra és azokra, akik fokozottan ki vannak téve a társadalmi kirekesztés kockázatának, például a fogyatékkal élő személyekre; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az alapvető szociális szolgáltatások biztosítása kritikus jelentőségű a szegények érdekét szolgáló növekedés és a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; szorgalmazza, hogy az összes uniós támogatás 20 %-át az Egyesült Nemzetek által a millenniumi fejlesztési célok keretében (8. cél 8.2. mutatója: „Globális fejlesztési partnerség kialakítása”) meghatározott alapvető szociális szolgáltatásokra különítsék el, külön figyelemmel az elsődleges egészségügyi ellátáshoz, valamint az alap- és középfokú oktatáshoz való ingyenes és egyetemes hozzáférésre, tekintetbe véve az EU „Oktatást mindenkinek” elnevezésű kezdeményezéshez nyújtott támogatását és az EU globális egészségügyben vállalt szerepéről szóló, 2010. évi közleményt; újra megismétli, hogy külön figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott csoportokra és azokra, akik fokozottan ki vannak téve a társadalmi kirekesztés kockázatának, például a fogyatékkal élő személyekre;

| 45. | kiemeli, hogy a lányok oktatása és a nemek közötti egyenlőség oktatás terén történő előmozdítása elengedhetetlen a fejlődéshez, és a nemek közötti egyenlőtlenségek kérdését mellőző szakpolitikák és fellépések elszalasztják a lényeges fejlődési lehetőségeket; kiemeli, hogy a lányok oktatása valamennyi fejlesztési beruházás közül az egyik legjövedelmezőbb terület, amely magánjellegű és társadalmi előnyökkel egyaránt szolgál, amelyek az egyénnél, a családoknál és általában véve a társadalomban jelennek meg, mivel csökken a nők termékenységi rátája, valamint az anyák, a csecsemők és a gyermekek halálozási rátája, nő a HIV/AIDS fertőzéssel szembeni védelem, növekszik a nők munkaerő-piaci részvételi aránya és jövedelme, valamint generációk közötti oktatási előnyök is jelentkeznek; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy a lányok oktatása és a nemek közötti egyenlőség oktatás terén történő előmozdítása elengedhetetlen a fejlődéshez, és a nemek közötti egyenlőtlenségek kérdését mellőző szakpolitikák és fellépések elszalasztják a lényeges fejlődési lehetőségeket; kiemeli, hogy a lányok oktatása valamennyi fejlesztési beruházás közül az egyik legjövedelmezőbb terület, amely magánjellegű és társadalmi előnyökkel egyaránt szolgál, amelyek az egyénnél, a családoknál és általában véve a társadalomban jelennek meg, mivel csökken a nők termékenységi rátája, valamint az anyák, a csecsemők és a gyermekek halálozási rátája, nő a HIV/AIDS fertőzéssel szembeni védelem, növekszik a nők munkaerő-piaci részvételi aránya és jövedelme, valamint generációk közötti oktatási előnyök is jelentkeznek;

| 46. | hangsúlyozza a pénzügyi hiányosságok áthidalásának jelentőségét az egészségügyi rendszerekben, amelyek olyan prioritások kiadáscsökkentéséből fakadnak, mint a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátás, valamint hangsúlyozza a HIV/AIDS és egyéb betegségek elleni küzdelemmel kapcsolatos beruházások fontosságát; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a pénzügyi hiányosságok áthidalásának jelentőségét az egészségügyi rendszerekben, amelyek olyan prioritások kiadáscsökkentéséből fakadnak, mint a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátás, valamint hangsúlyozza a HIV/AIDS és egyéb betegségek elleni küzdelemmel kapcsolatos beruházások fontosságát;

| 47. | emlékeztet arra, hogy gyermekekkel és fiatalokkal kapcsolatos beruházások fenntartható humánerőforrás-fejlesztést szolgáló, hosszú távú befektetést jelentenek; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy gyermekekkel és fiatalokkal kapcsolatos beruházások fenntartható humánerőforrás-fejlesztést szolgáló, hosszú távú befektetést jelentenek;

| 48. | üdvözli az ENSZ szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a nemzeti szociális védelmi programok támogatását a fejlődő országokban, és hogy a kérdéskört illetően dolgozzanak ki átfogó politikai keretrendszert, amely kiterjed a nemek közötti egyenlőséggel és a nők szerepének erősítésével kapcsolatos szempontokra is; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az ENSZ szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezését; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a nemzeti szociális védelmi programok támogatását a fejlődő országokban, és hogy a kérdéskört illetően dolgozzanak ki átfogó politikai keretrendszert, amely kiterjed a nemek közötti egyenlőséggel és a nők szerepének erősítésével kapcsolatos szempontokra is;

| 49. | üdvözölné az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy módszeresebben foglalkozzon a bevándorlási és menekültügyi politikájának külső dimenziója és a migrációval összefüggő egyéb szakpolitikák – pl. foglalkoztatás, oktatás, jogok és szociális védelem –közötti kapcsolattal; |
| --- | --- |

49.

üdvözölné az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy módszeresebben foglalkozzon a bevándorlási és menekültügyi politikájának külső dimenziója és a migrációval összefüggő egyéb szakpolitikák – pl. foglalkoztatás, oktatás, jogok és szociális védelem –közötti kapcsolattal;

| 50. | úgy véli, hogy az adóbevételek elengedhetetlenek a fejlődő országok számára ahhoz, hogy kielégíthessék polgáraik alapvető szükségleteit, kevésbé függjenek a külföldi segélyektől és előmozdítsák a demokratikus elszámoltathatóságot; megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak támogatnia kell a partnerországokat az igazságos, átlátható és hatékony adórendszerek kialakításában, hogy előteremtsék a szociális védelemhez és a szegények érdekét szolgáló politikákhoz szükséges bevételeket, és nemzetközi szinten tovább kell dolgoznia a nagyobb pénzügyi átláthatóság megteremtésén, valamint annak biztosításán, hogy a partnerországok is részesüljenek az előnyökből; kiemeli, hogy az adózási politikával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információk cseréje döntő fontosságú az igazságos adórendszerek megteremtése szempontjából; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az adóbevételek elengedhetetlenek a fejlődő országok számára ahhoz, hogy kielégíthessék polgáraik alapvető szükségleteit, kevésbé függjenek a külföldi segélyektől és előmozdítsák a demokratikus elszámoltathatóságot; megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak támogatnia kell a partnerországokat az igazságos, átlátható és hatékony adórendszerek kialakításában, hogy előteremtsék a szociális védelemhez és a szegények érdekét szolgáló politikákhoz szükséges bevételeket, és nemzetközi szinten tovább kell dolgoznia a nagyobb pénzügyi átláthatóság megteremtésén, valamint annak biztosításán, hogy a partnerországok is részesüljenek az előnyökből; kiemeli, hogy az adózási politikával kapcsolatos legjobb gyakorlatok és információk cseréje döntő fontosságú az igazságos adórendszerek megteremtése szempontjából;

| 51. | hangsúlyozza az emberi jogok önmagukban vett jelentőségét, és kiemeli, hogy az EU számos módon elősegítheti az emberi jogok tiszteletben tartását szolgáló kapacitásépítést; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az emberi jogok önmagukban vett jelentőségét, és kiemeli, hogy az EU számos módon elősegítheti az emberi jogok tiszteletben tartását szolgáló kapacitásépítést;

A magánszektor bevonása

| 52. | elismeri, hogy a magánszektor fejlesztése a fejlődő országokban kritikus jelentőségű a foglalkoztatási lehetőségek megteremtése, a szolgáltatások nyújtása és a vagyonteremtés fokozása szempontjából; emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok munkahelyeinek 90 %-a a magánszekorban van; hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési támogatásnak a szegények érdekét szolgáló menetrenddel összhangban arra kell összpontosulnia, hogy a hazai vállalatokat finanszírozzák, növeljék a hazai tőkét, valamint a kis- közép- és mikrovállalkozások fejlődéséhez vezető környezet létrehozására és a formalizálódás előtt álló akadályok megszüntetésére, a tőkéhez és a megfizethető hitelekhez való hozzáférésre ösztönözze a kedvezményezett országokat, továbbá hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások és a kapacitásépítés célcsoportját különösen a szegényebb vállalkozóknak kell alkotniuk; |
| --- | --- |

52.

elismeri, hogy a magánszektor fejlesztése a fejlődő országokban kritikus jelentőségű a foglalkoztatási lehetőségek megteremtése, a szolgáltatások nyújtása és a vagyonteremtés fokozása szempontjából; emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok munkahelyeinek 90 %-a a magánszekorban van; hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési támogatásnak a szegények érdekét szolgáló menetrenddel összhangban arra kell összpontosulnia, hogy a hazai vállalatokat finanszírozzák, növeljék a hazai tőkét, valamint a kis- közép- és mikrovállalkozások fejlődéséhez vezető környezet létrehozására és a formalizálódás előtt álló akadályok megszüntetésére, a tőkéhez és a megfizethető hitelekhez való hozzáférésre ösztönözze a kedvezményezett országokat, továbbá hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások és a kapacitásépítés célcsoportját különösen a szegényebb vállalkozóknak kell alkotniuk;

| 53. | újra megerősíti a társadalmi és ökológiai szempontból felelősségteljes magánszektornak a fenntartható fejlődés ütemének felgyorsításában játszott szerepét; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa többek között az etikai és gazdasági elvekkel összhangban működő szociális gazdasági vállalkozásokat; |
| --- | --- |

53.

újra megerősíti a társadalmi és ökológiai szempontból felelősségteljes magánszektornak a fenntartható fejlődés ütemének felgyorsításában játszott szerepét; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa többek között az etikai és gazdasági elvekkel összhangban működő szociális gazdasági vállalkozásokat;

| 54. | kiemeli, hogy fontos pontosan felmérni a magánszektor fokozott bevonásával járó lehetséges kockázatokat, és ezért a magánszektor projektjeinek támogatására vonatkozóan egyértelmű kritériumokat és ezzel párhuzamosan szigorú hatásvizsgálati mechanizmusokat kell meghatározni, amelyet annak biztosítása érdekében kell kialakítani, hogy a magánszektor beruházásai egyrészről az elfogadott nemzetközi fejlesztési célokkal összhangban fenntarthatóak legyenek, másrészről pedig ne vezessenek a feltételekhez kötött segélyekhez való visszatéréshez; |
| --- | --- |

54.

kiemeli, hogy fontos pontosan felmérni a magánszektor fokozott bevonásával járó lehetséges kockázatokat, és ezért a magánszektor projektjeinek támogatására vonatkozóan egyértelmű kritériumokat és ezzel párhuzamosan szigorú hatásvizsgálati mechanizmusokat kell meghatározni, amelyet annak biztosítása érdekében kell kialakítani, hogy a magánszektor beruházásai egyrészről az elfogadott nemzetközi fejlesztési célokkal összhangban fenntarthatóak legyenek, másrészről pedig ne vezessenek a feltételekhez kötött segélyekhez való visszatéréshez;

| 55. | emlékeztet arra, hogy a közjavakkal, köztulajdonú infrastruktúrákkal és közszolgáltatásokkal kapcsolatos állami beruházások alapvető jelentőséggel bírnak a fenntartható fejlődés és az egyenlőtlenségek hatékony csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy a közjavakkal, köztulajdonú infrastruktúrákkal és közszolgáltatásokkal kapcsolatos állami beruházások alapvető jelentőséggel bírnak a fenntartható fejlődés és az egyenlőtlenségek hatékony csökkentése szempontjából;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az EU által a fejlődő országokban finanszírozott, a magánszektor részvételével lebonyolított beruházási projekteknek meg kell felelniük a nemzetközi megállapodás szerinti környezetvédelmi, emberi jogi, szociális és átláthatósági normáknak, és összhangban kell lenniük a kedvezményezett országok fejlesztési terveivel; ellenzi a magánszervezetekkel folytatott minden olyan együttműködést, amely közvetlenül vagy közvetetten elősegítené az adókijátszás és az adóelkerülés bármely formáját; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül átvilágítási mechanizmusait a nyersanyag-kitermelési projektek finanszírozását érintő döntéseknél; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az EU által a fejlődő országokban finanszírozott, a magánszektor részvételével lebonyolított beruházási projekteknek meg kell felelniük a nemzetközi megállapodás szerinti környezetvédelmi, emberi jogi, szociális és átláthatósági normáknak, és összhangban kell lenniük a kedvezményezett országok fejlesztési terveivel; ellenzi a magánszervezetekkel folytatott minden olyan együttműködést, amely közvetlenül vagy közvetetten elősegítené az adókijátszás és az adóelkerülés bármely formáját; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül átvilágítási mechanizmusait a nyersanyag-kitermelési projektek finanszírozását érintő döntéseknél;

| 57. | meggyőződése, hogy a beruházás pozitív hatással van a növekedésre és a munkahelyteremtésre, nem csak az EU-ban, hanem a fejlődő országokban is; hangsúlyozza, hogy az iparosodott országok felelőssége, hogy fokozottan támogassák a hazai vállalatokat érintő beruházásokat és technológiaátadást annak érdekében, hogy a fejlődő országok feltörekvő gazdasági ágazataiban lehetővé váljon minőségi standardok, valamint a nemzetközi szociális és környezetvédelmi normák végrehajtása; hangsúlyozza a megerősített együttműködés szükségességét is, hogy segítsék a fejlődő országokat a külföldi beruházások kezelésével kapcsolatos intézményi és szabályozási kapacitásuk fejlesztésében; |
| --- | --- |

57.

meggyőződése, hogy a beruházás pozitív hatással van a növekedésre és a munkahelyteremtésre, nem csak az EU-ban, hanem a fejlődő országokban is; hangsúlyozza, hogy az iparosodott országok felelőssége, hogy fokozottan támogassák a hazai vállalatokat érintő beruházásokat és technológiaátadást annak érdekében, hogy a fejlődő országok feltörekvő gazdasági ágazataiban lehetővé váljon minőségi standardok, valamint a nemzetközi szociális és környezetvédelmi normák végrehajtása; hangsúlyozza a megerősített együttműködés szükségességét is, hogy segítsék a fejlődő országokat a külföldi beruházások kezelésével kapcsolatos intézményi és szabályozási kapacitásuk fejlesztésében;

| 58. | felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy szabályozzák a beruházásokat, hogy kedvezzenek a partnerországok fejlesztési stratégiáját támogató befektetőknek, valamint a regionális integráció előmozdítása érdekében kedvezményes elbánásban részesítsék a hazai és a regionális befektetőket; |
| --- | --- |

58.

felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy szabályozzák a beruházásokat, hogy kedvezzenek a partnerországok fejlesztési stratégiáját támogató befektetőknek, valamint a regionális integráció előmozdítása érdekében kedvezményes elbánásban részesítsék a hazai és a regionális befektetőket;

| 59. | felszólítja az EU-t, hogy teljesítse a kereskedelemsegélyezési stratégiához fűződő, fejlesztési segélyekre irányuló kötelezettségvállalásait, amelyek kifejezetten olyan projekteket céloznak, amelyek a fejlődő országokat hivatottak segíteni kereskedelmi készségeik fejlesztésében, az ellátási lánc javításában és végső soron a regionális és globális piacokon folytatott versenyben; |
| --- | --- |

59.

felszólítja az EU-t, hogy teljesítse a kereskedelemsegélyezési stratégiához fűződő, fejlesztési segélyekre irányuló kötelezettségvállalásait, amelyek kifejezetten olyan projekteket céloznak, amelyek a fejlődő országokat hivatottak segíteni kereskedelmi készségeik fejlesztésében, az ellátási lánc javításában és végső soron a regionális és globális piacokon folytatott versenyben;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló új amerikai törvényhez hasonló célkitűzéssel nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely az ásványi anyagok fejlődő országokban, különösen Afrikában való – polgárháborúkat és konfliktusokat szító – illegális kitermelése elleni küzdelemre, valamint az EU piacára importált ásványi anyagok nyomon követhetőségének biztosítására irányul; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló új amerikai törvényhez hasonló célkitűzéssel nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely az ásványi anyagok fejlődő országokban, különösen Afrikában való – polgárháborúkat és konfliktusokat szító – illegális kitermelése elleni küzdelemre, valamint az EU piacára importált ásványi anyagok nyomon követhetőségének biztosítására irányul;

| 61. | szorgalmazza, hogy vizsgálják meg és értékeljék azokat a köz- és magánszféra közötti partnerségeket (PPP), amelyek a magánszektort is bevonják a fejlesztésbe, és amelyeket a Bizottság is támogat, azzal a céllal, hogy e tapasztalatokból okulva mozdulhassanak el egy új politikai elképzelés irányába, amelynek keretében a közpénzeket használják a magánfinanszírozás növelésére; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza, hogy vizsgálják meg és értékeljék azokat a köz- és magánszféra közötti partnerségeket (PPP), amelyek a magánszektort is bevonják a fejlesztésbe, és amelyeket a Bizottság is támogat, azzal a céllal, hogy e tapasztalatokból okulva mozdulhassanak el egy új politikai elképzelés irányába, amelynek keretében a közpénzeket használják a magánfinanszírozás növelésére;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a magánszektornak nyújtott támogatásnak kéz a kézben kell járnia a kedvezményezett országok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak és parlamentjeinek nyújtott segítséggel, amely lehetővé teszi számukra a piacok hatékony szabályozását, az átláthatóság előmozdítását, a méltányos adópolitikák és a felelősségteljes kormányzás végrehajtását, valamint a korrupció elleni küzdelmet a vállalatokon és a nem kormányzati szervezeteken, valamint a kormányokon és hatóságokon belül egyaránt; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a magánszektornak nyújtott támogatásnak kéz a kézben kell járnia a kedvezményezett országok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak és parlamentjeinek nyújtott segítséggel, amely lehetővé teszi számukra a piacok hatékony szabályozását, az átláthatóság előmozdítását, a méltányos adópolitikák és a felelősségteljes kormányzás végrehajtását, valamint a korrupció elleni küzdelmet a vállalatokon és a nem kormányzati szervezeteken, valamint a kormányokon és hatóságokon belül egyaránt;

Éghajlatváltozás, energia és fenntartható fejlődés

| 63. | üdvözli azt a javaslatot, amely szerint a fejlesztési együttműködést a fenntartható, megújuló energiára kell összpontosítani; ismételten kijelenti, hogy az energiához való hozzáférés a millenniumi fejlesztési célok elérésének egyik előfeltétele; kitart amellett, hogy az EU által támogatott projektek esetében elsődleges célként kell szerepelnie a vízellátásnak és az energiához való hozzáférésnek a szegények számára, valamint a közszolgáltatások ellátásával, valamint a helyi fejlesztéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

63.

üdvözli azt a javaslatot, amely szerint a fejlesztési együttműködést a fenntartható, megújuló energiára kell összpontosítani; ismételten kijelenti, hogy az energiához való hozzáférés a millenniumi fejlesztési célok elérésének egyik előfeltétele; kitart amellett, hogy az EU által támogatott projektek esetében elsődleges célként kell szerepelnie a vízellátásnak és az energiához való hozzáférésnek a szegények számára, valamint a közszolgáltatások ellátásával, valamint a helyi fejlesztéssel kapcsolatban;

| 64. | a fejlesztési prioritások és a környezetvédelmi megfontolások közelítése érdekében kiemelten támogatja a helyi és regionális szinten fenntartható energetikai megoldásokat, különösen a decentralizált energiatermelést; |
| --- | --- |

64.

a fejlesztési prioritások és a környezetvédelmi megfontolások közelítése érdekében kiemelten támogatja a helyi és regionális szinten fenntartható energetikai megoldásokat, különösen a decentralizált energiatermelést;

| 65. | felhívja a figyelmet a megújuló energiában (napenergia, szélenergia, geotermikus energia és biomassza), rejlő hatalmas lehetőségre számos fejlődő országban; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a fejlődő országokban hajtsanak végre a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, és tegyék hozzáférhetővé a technológiát, a szaktudást és a beruházási lehetőségeket, mivel mindez döntő jelentőségű a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából, csökkenti ezen országok fosszilis üzemanyagoktól való függőségét, és enyhíti az áringadozással szembeni kiszolgáltatottságukat; |
| --- | --- |

65.

felhívja a figyelmet a megújuló energiában (napenergia, szélenergia, geotermikus energia és biomassza), rejlő hatalmas lehetőségre számos fejlődő országban; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a fejlődő országokban hajtsanak végre a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, és tegyék hozzáférhetővé a technológiát, a szaktudást és a beruházási lehetőségeket, mivel mindez döntő jelentőségű a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából, csökkenti ezen országok fosszilis üzemanyagoktól való függőségét, és enyhíti az áringadozással szembeni kiszolgáltatottságukat;

| 66. | annak biztosítására sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az energiához való hozzáférés javítását célzó uniós ODA támogassa a helyi gazdasági fejlődést, a környezetbarát munkahelyek teremtését és a szegénység csökkentését, és azt ne kapcsolják össze az uniós vállalkozások támogatásával, illetve ne azok támogatására fordítsák; arra kéri Bizottságot, hogy a szegények energiához való hozzáférésének növelését szolgáló politikákat ne tévessze össze az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló uniós célok elérésével vagy saját energiabiztonsági szükségleteinek kielégítésével; |
| --- | --- |

66.

annak biztosítására sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az energiához való hozzáférés javítását célzó uniós ODA támogassa a helyi gazdasági fejlődést, a környezetbarát munkahelyek teremtését és a szegénység csökkentését, és azt ne kapcsolják össze az uniós vállalkozások támogatásával, illetve ne azok támogatására fordítsák; arra kéri Bizottságot, hogy a szegények energiához való hozzáférésének növelését szolgáló politikákat ne tévessze össze az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló uniós célok elérésével vagy saját energiabiztonsági szükségleteinek kielégítésével;

| 67. | üdvözli a fejlődő országok kezdeményezéseit, miszerint az élelmiszer-ellátás biztosítása érdekében a bioüzemanyagok előállítása helyett inkább az élelmiszer-termelésbe fektetnek be; |
| --- | --- |

67.

üdvözli a fejlődő országok kezdeményezéseit, miszerint az élelmiszer-ellátás biztosítása érdekében a bioüzemanyagok előállítása helyett inkább az élelmiszer-termelésbe fektetnek be;

| 68. | megismétli, hogy a szükséges kibocsátáscsökkentés elérése érdekében a fejlődő országoknak kötelességük vezető szerepet vállalni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású globális gazdaság kialakításában; arra ösztöni a tagállamokat, hogy járjanak élen a kibocsátáscsökkentésben; |
| --- | --- |

68.

megismétli, hogy a szükséges kibocsátáscsökkentés elérése érdekében a fejlődő országoknak kötelességük vezető szerepet vállalni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású globális gazdaság kialakításában; arra ösztöni a tagállamokat, hogy járjanak élen a kibocsátáscsökkentésben;

| 69. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás kezelése és a kulcsfontosságú fejlesztési célkitűzések megvalósítása egymást kölcsönösen támogató célok; hangsúlyozza az éghajlatváltozáshoz való ökoszisztéma-alapú alkalmazkodást, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését és a katasztrófakockázat csökkentését célzó intézkedések általános érvényesítésére irányuló módszeresebb erőfeszítések szükségességét, és ezért egy olyan holisztikus megközelítést szorgalmaz, amely minden fejlesztési programba és projektbe beépíti a környezeti szempontokat például a hulladékszállítással és az illegális fakitermeléssel kapcsolatos szabályozások javítása révén; |
| --- | --- |

69.

elismeri, hogy az éghajlatváltozás kezelése és a kulcsfontosságú fejlesztési célkitűzések megvalósítása egymást kölcsönösen támogató célok; hangsúlyozza az éghajlatváltozáshoz való ökoszisztéma-alapú alkalmazkodást, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését és a katasztrófakockázat csökkentését célzó intézkedések általános érvényesítésére irányuló módszeresebb erőfeszítések szükségességét, és ezért egy olyan holisztikus megközelítést szorgalmaz, amely minden fejlesztési programba és projektbe beépíti a környezeti szempontokat például a hulladékszállítással és az illegális fakitermeléssel kapcsolatos szabályozások javítása révén;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció hatását, azaz egy olyan jelenségét, amely egyes becslések szerint 2050-ig 200 millió személyt késztet elvándorlásra, ahogy saját területükön egyre romlanak a körülmények; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak a fejlesztési politikáján keresztül hozzá kell járulnia a segítségnyújtáshoz és a menekültek számának csökkentéséhez, a technológiákba, emberi erőforrásokba és pénzügyi támogatásba történő befektetés révén; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatváltozásra visszavezethető migráció hatását, azaz egy olyan jelenségét, amely egyes becslések szerint 2050-ig 200 millió személyt késztet elvándorlásra, ahogy saját területükön egyre romlanak a körülmények; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak a fejlesztési politikáján keresztül hozzá kell járulnia a segítségnyújtáshoz és a menekültek számának csökkentéséhez, a technológiákba, emberi erőforrásokba és pénzügyi támogatásba történő befektetés révén;

| 71. | megismétli azt az álláspontját, hogy az általános érvényre juttatás nem válthatja ki azon új és pótlólagos források biztosítását, amelyekre az EU és más adományozók ígéretet tettek a fejlődő országok éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos törekvéseire és alkalmazkodási igényeire vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy e megközelítésnek az említett térségekben jelentkező egyedi problémák megoldása érdekében helyi és/vagy regionális szemléletmóddal kell rendelkeznie, emlékeztet, hogy az éghajlatváltozás finanszírozását – és általában a közjavakét – nem az ODA-ból kell megoldani, hanem az ODA-ra vonatkozó, a GNI 0,7 %-át kitevő tagállami kötelezettségvállaláson túli új kötelezettségnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

71.

megismétli azt az álláspontját, hogy az általános érvényre juttatás nem válthatja ki azon új és pótlólagos források biztosítását, amelyekre az EU és más adományozók ígéretet tettek a fejlődő országok éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos törekvéseire és alkalmazkodási igényeire vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy e megközelítésnek az említett térségekben jelentkező egyedi problémák megoldása érdekében helyi és/vagy regionális szemléletmóddal kell rendelkeznie, emlékeztet, hogy az éghajlatváltozás finanszírozását – és általában a közjavakét – nem az ODA-ból kell megoldani, hanem az ODA-ra vonatkozó, a GNI 0,7 %-át kitevő tagállami kötelezettségvállaláson túli új kötelezettségnek kell tekinteni;

| 72. | hangsúlyozza a fenntartható városfejlesztés előmozdításának jelentőségét a nemzetközi menetrend részéként, valamint helyi, regionális és nemzeti szintű megvalósításának fontosságát, ami kedvező hatással lenne a világon – és különösen a fejlődő országokban – minden ember életminőségére; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza a fenntartható városfejlesztés előmozdításának jelentőségét a nemzetközi menetrend részéként, valamint helyi, regionális és nemzeti szintű megvalósításának fontosságát, ami kedvező hatással lenne a világon – és különösen a fejlődő országokban – minden ember életminőségére;

| 73. | megjegyzi, hogy a fenntartható fejlődés csak a kedvezményezett országok kapacitásépítésének előmozdításával és az alapvető infrastruktúrák javításával érhető el; |
| --- | --- |

73.

megjegyzi, hogy a fenntartható fejlődés csak a kedvezményezett országok kapacitásépítésének előmozdításával és az alapvető infrastruktúrák javításával érhető el;

| 74. | kéri, hogy az országstratégiai és a regionális stratégiai dokumentumokba foglalják bele – és hajtsák is végre – a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 8. cikkének j) pontját, amely a fenntartható fejlődés egyik alappillére; |
| --- | --- |

74.

kéri, hogy az országstratégiai és a regionális stratégiai dokumentumokba foglalják bele – és hajtsák is végre – a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 8. cikkének j) pontját, amely a fenntartható fejlődés egyik alappillére;

| 75. | elismeri, hogy az erdőirtás és az uniós piacra irányuló fenntarthatatlan fabehozatal hozzájárult a természeti katasztrófákhoz és a szegény országok kiszolgáltatottságához, és ezért felszólítja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy új fejlesztéspolitikai stratégiájának keretében teljes körű tilalmat vezessen be az illegálisan kitermelt fa EU-n belüli forgalmazására; |
| --- | --- |

75.

elismeri, hogy az erdőirtás és az uniós piacra irányuló fenntarthatatlan fabehozatal hozzájárult a természeti katasztrófákhoz és a szegény országok kiszolgáltatottságához, és ezért felszólítja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy új fejlesztéspolitikai stratégiájának keretében teljes körű tilalmat vezessen be az illegálisan kitermelt fa EU-n belüli forgalmazására;

Élelmezésbiztonság és mezőgazdaság

| 76. | megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak a fejlődő országokban az élelmezésbiztonság védelmére, valamint a fenntartható, helyi, kisüzemi és ökológiai mezőgazdasági termelés előmozdítására kell koncentrálnia fejlesztési támogatását; hangsúlyozza, hogy kiváltképp a kistermelők termelőeszközökhöz (föld, biztos földbirtoklási jogcím, vetőmagvak, képzés, hitel, tanácsadási szolgáltatások), feldolgozási és forgalmazási lehetőségekhez, valamint a helyi és határon túli piacokhoz való hozzáférését kell biztosítani; |
| --- | --- |

76.

megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak a fejlődő országokban az élelmezésbiztonság védelmére, valamint a fenntartható, helyi, kisüzemi és ökológiai mezőgazdasági termelés előmozdítására kell koncentrálnia fejlesztési támogatását; hangsúlyozza, hogy kiváltképp a kistermelők termelőeszközökhöz (föld, biztos földbirtoklási jogcím, vetőmagvak, képzés, hitel, tanácsadási szolgáltatások), feldolgozási és forgalmazási lehetőségekhez, valamint a helyi és határon túli piacokhoz való hozzáférését kell biztosítani;

| 77. | az IAASTD-jelentéssel összhangban szorgalmazza a bio- és ökológiailag fenntartható gazdálkodásra való áttérés támogatását, amely egyrészről figyelembe veszi a kisgazdaságokban szerzett tapasztalatokat, másrészről hatékony eszközt jelent az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban; |
| --- | --- |

77.

az IAASTD-jelentéssel összhangban szorgalmazza a bio- és ökológiailag fenntartható gazdálkodásra való áttérés támogatását, amely egyrészről figyelembe veszi a kisgazdaságokban szerzett tapasztalatokat, másrészről hatékony eszközt jelent az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban;

| 78. | hangsúlyozza a kifejezetten nőket célzó mezőgazdasági támogatás jelentőségét, mivel a kutatások szerint, ha megszünnének a mezőgazdaságban a nemek közötti egyenlőtlenségek, akkor a fejlődő országokban 2,5-4 %-kal nőhetne a teljes mezőgazdasági teljesítmény, továbbá hogy a nők a jövedelem nagyobb részét költik gyermekeik élelmezésére, egészségére, ruházkodására és oktatására; szorgalmazza a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának megszüntetését, valamint azt, hogy a mezőgazdasági politikák és programok vegyék figyelembe a nemi szempontokat; kiemeli, hogy a nőket egyenlő partnereknek kell tekinteni a mezőgazdasági fejlődést és az élelmezésbiztonságot szolgáló fenntartható fejlődésben; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza a kifejezetten nőket célzó mezőgazdasági támogatás jelentőségét, mivel a kutatások szerint, ha megszünnének a mezőgazdaságban a nemek közötti egyenlőtlenségek, akkor a fejlődő országokban 2,5-4 %-kal nőhetne a teljes mezőgazdasági teljesítmény, továbbá hogy a nők a jövedelem nagyobb részét költik gyermekeik élelmezésére, egészségére, ruházkodására és oktatására; szorgalmazza a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának megszüntetését, valamint azt, hogy a mezőgazdasági politikák és programok vegyék figyelembe a nemi szempontokat; kiemeli, hogy a nőket egyenlő partnereknek kell tekinteni a mezőgazdasági fejlődést és az élelmezésbiztonságot szolgáló fenntartható fejlődésben;

| 79. | kitart amellett, hogy az EU-nak kezelni kell az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának alapvető okait, ideértve az élelmiszerhez való joggal kapcsolatos csekély elszámoltathatóságot, az élelmiszerárakkal való spekulációt és a földharácsolást; megismétli, hogy a közös agrárpolitika reformja kapcsán figyelembe kell venni a politikák fejlesztési célú koherenciájának erősítésére, a tisztességes versenyre, a fejlődő országok képességének és saját termelési tevékenységének támogatására vonatkozó, Szerződésben foglalt kötelezettséget; intézkedést kér a földharácsolás megszüntetése, a kistermelők és az őshonos termelők tulajdonjogainak biztosítása, valamint a vetőmag-monopóliumok és a speciális növényvédő szerektől való függés felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

79.

kitart amellett, hogy az EU-nak kezelni kell az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának alapvető okait, ideértve az élelmiszerhez való joggal kapcsolatos csekély elszámoltathatóságot, az élelmiszerárakkal való spekulációt és a földharácsolást; megismétli, hogy a közös agrárpolitika reformja kapcsán figyelembe kell venni a politikák fejlesztési célú koherenciájának erősítésére, a tisztességes versenyre, a fejlődő országok képességének és saját termelési tevékenységének támogatására vonatkozó, Szerződésben foglalt kötelezettséget; intézkedést kér a földharácsolás megszüntetése, a kistermelők és az őshonos termelők tulajdonjogainak biztosítása, valamint a vetőmag-monopóliumok és a speciális növényvédő szerektől való függés felszámolása érdekében;

| 80. | megjegyzi, hogy a világ 2050-re várhatóan a 9 milliárd főt is meghaladó népességének élelmezésére mostantól a céldátumig 70 %-kal kell majd növelni a mezőgazdaság teljesítményét, kevesebb föld, víz és növényvédőszer felhasználásával; megjegyzi, hogy a globális élelmezésbiztonság az egyik legsürgetőbb kérdés az Európai Unió számára, valamint azonnali és következetes fellépésre szólít fel az élelmezésbiztonság garantálása érdekében az uniós polgárok számára és globális szinten egyaránt; |
| --- | --- |

80.

megjegyzi, hogy a világ 2050-re várhatóan a 9 milliárd főt is meghaladó népességének élelmezésére mostantól a céldátumig 70 %-kal kell majd növelni a mezőgazdaság teljesítményét, kevesebb föld, víz és növényvédőszer felhasználásával; megjegyzi, hogy a globális élelmezésbiztonság az egyik legsürgetőbb kérdés az Európai Unió számára, valamint azonnali és következetes fellépésre szólít fel az élelmezésbiztonság garantálása érdekében az uniós polgárok számára és globális szinten egyaránt;

| 81. | kiemeli, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának leküzdése annyit jelent, hogy a különféle ágazatokban számos intézkedést valósítanak meg, amilyen például a helyi természeti erőforrások kezelése, a termelés és a gyártás megszilárdítása, a képzés, a szakmai szervezetek strukturálása, biztonsági háló megteremtése a legkiszolgáltatottabbak részére, a táplálkozással kapcsolatos nevelés, valamint a mezőgazdaságon túlmutató vidéki munkalehetőségek diverzifikációja a vidéki családok jövedelmének növelése érdekében, akik az éhezés első áldozatai; |
| --- | --- |

81.

kiemeli, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának leküzdése annyit jelent, hogy a különféle ágazatokban számos intézkedést valósítanak meg, amilyen például a helyi természeti erőforrások kezelése, a termelés és a gyártás megszilárdítása, a képzés, a szakmai szervezetek strukturálása, biztonsági háló megteremtése a legkiszolgáltatottabbak részére, a táplálkozással kapcsolatos nevelés, valamint a mezőgazdaságon túlmutató vidéki munkalehetőségek diverzifikációja a vidéki családok jövedelmének növelése érdekében, akik az éhezés első áldozatai;

| 82. | rámutat, hogy a fenntarthatóság fokozása érdekében a fejlődő országokban hatékonyabb mezőgazdasági termelési módszereket, köztük alacsony költségű technológiákat kell bevezetni, biztosítani kell a mezőgazdasági kutatást, valamint erősíteni kell a termelékenység és hatékonyság arányát; |
| --- | --- |

82.

rámutat, hogy a fenntarthatóság fokozása érdekében a fejlődő országokban hatékonyabb mezőgazdasági termelési módszereket, köztük alacsony költségű technológiákat kell bevezetni, biztosítani kell a mezőgazdasági kutatást, valamint erősíteni kell a termelékenység és hatékonyság arányát;

| 83. | felszólítja az EU-t és a fejlődő országokat, hogy a szegénység csökkentésének eszközeként a tulajdonjogok megerősítésével ösztönözzék a földtulajdonlást, valamint könnyítsék meg a mezőgazdasági termelők, a kisvállalkozások és a helyi közösségek hitelhez jutását; |
| --- | --- |

83.

felszólítja az EU-t és a fejlődő országokat, hogy a szegénység csökkentésének eszközeként a tulajdonjogok megerősítésével ösztönözzék a földtulajdonlást, valamint könnyítsék meg a mezőgazdasági termelők, a kisvállalkozások és a helyi közösségek hitelhez jutását;

| 84. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormányok által támogatott külföldi befektetők, különösen Afrikában, újabban felvásárolják a mezőgazdasági földterületeket, ami veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, valamint előre nem látható és kiterjedt társadalmi nyugtalanságot válthat ki, amennyiben azt nem megfelelően kezelik; |
| --- | --- |

84.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormányok által támogatott külföldi befektetők, különösen Afrikában, újabban felvásárolják a mezőgazdasági földterületeket, ami veszélyeztetheti a helyi élelmezésbiztonságot, valamint előre nem látható és kiterjedt társadalmi nyugtalanságot válthat ki, amennyiben azt nem megfelelően kezelik;

| 85. | kiemeli, hogy az uniós halászati partnerségi megállapodások segíthetnek a partnerországok halászati politikáinak megszilárdításában, és erősíthetik abbéli képességüket, hogy saját vizeiken garantálják a fenntartható halászatot, az ágazatban pedig a helyi foglalkoztatást; |
| --- | --- |

85.

kiemeli, hogy az uniós halászati partnerségi megállapodások segíthetnek a partnerországok halászati politikáinak megszilárdításában, és erősíthetik abbéli képességüket, hogy saját vizeiken garantálják a fenntartható halászatot, az ágazatban pedig a helyi foglalkoztatást;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitika egyik sarkalatos szempontja a vízhez köthető katasztrófák és betegségek elleni megfelelő védelem, valamint megfizethető áron a megfelelő mennyiségű és minőségű vízhez való hozzáférés biztosítása annak érdekében, hogy a létfontosságú ökoszisztémák fenntarthatóságának veszélyeztetése nélkül kielégítsék az élelmiszerhez és energiához kapcsolódó, illetve az egyéb olyan alapvető szükségleteket, amelyek elengedhetetlenek az egészséges és gyümölcsöző élethez; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztéspolitika egyik sarkalatos szempontja a vízhez köthető katasztrófák és betegségek elleni megfelelő védelem, valamint megfizethető áron a megfelelő mennyiségű és minőségű vízhez való hozzáférés biztosítása annak érdekében, hogy a létfontosságú ökoszisztémák fenntarthatóságának veszélyeztetése nélkül kielégítsék az élelmiszerhez és energiához kapcsolódó, illetve az egyéb olyan alapvető szükségleteket, amelyek elengedhetetlenek az egészséges és gyümölcsöző élethez;

Átláthatóság

| 87. | a részben vagy teljes egészében az EU vagy a tagállamok által finanszírozott fejlesztési projektek átláthatóságának és nyilvánosság általi elfogadásának fokozása érdekében egy elektronikus adatbázis létrehozását szorgalmazza, amely információkkal szolgál a hivatalos fejlesztési támogatásról; úgy véli, hogy az adatbázisnak lehetővé kell tennie a felhasználók számára, hogy nyomon kövessék minden uniós adományozó és adott esetben az ENSZ ügynökségei által valamennyi kedvezményezett országban indított projektet és programot, valamint azt, hogy azokat kik finanszírozzák és mely szervezetek valósítják meg; úgy véli, hogy felhasználóbarátnak és az interneten keresztül mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, továbbá rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely előre meghatározott ismérvek (adományozó, DAC ágazat, helyszín, projektstátusz, finanszírozási mód és millenniumi fejlesztési célok) egész sora alapján megkönnyíti a konkrét információkra való rákeresést, az elemzésekhez pedig táblázatokkal és földrajzi térképekkel szolgál; megállapítja, hogy egy ilyen jellegű adatbázis az adományozók közötti fokozott koordináció és harmonizáció, valamint a kedvezményezett országok kormányaival való összhang megteremtése szempontjából is elengedhetetlen; |
| --- | --- |

87.

a részben vagy teljes egészében az EU vagy a tagállamok által finanszírozott fejlesztési projektek átláthatóságának és nyilvánosság általi elfogadásának fokozása érdekében egy elektronikus adatbázis létrehozását szorgalmazza, amely információkkal szolgál a hivatalos fejlesztési támogatásról; úgy véli, hogy az adatbázisnak lehetővé kell tennie a felhasználók számára, hogy nyomon kövessék minden uniós adományozó és adott esetben az ENSZ ügynökségei által valamennyi kedvezményezett országban indított projektet és programot, valamint azt, hogy azokat kik finanszírozzák és mely szervezetek valósítják meg; úgy véli, hogy felhasználóbarátnak és az interneten keresztül mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, továbbá rendelkeznie kell egy olyan funkcióval, amely előre meghatározott ismérvek (adományozó, DAC ágazat, helyszín, projektstátusz, finanszírozási mód és millenniumi fejlesztési célok) egész sora alapján megkönnyíti a konkrét információkra való rákeresést, az elemzésekhez pedig táblázatokkal és földrajzi térképekkel szolgál; megállapítja, hogy egy ilyen jellegű adatbázis az adományozók közötti fokozott koordináció és harmonizáció, valamint a kedvezményezett országok kormányaival való összhang megteremtése szempontjából is elengedhetetlen;

*

* *

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(3)  2007. május 15-i tanácsi következtetések (09558/2007).

(4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(5)  HL C 117. E, 2010.5.6., 15. o.

(6)  HL C 4. E, 2011.1.7., 34. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0355.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0210.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0442.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0082.

---

2011. július 6., szerda

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/89

---

2011. július 6., szerdaA széles sávú hozzáférésről Európában

P7_TA(2011)0322

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a széles sávú hozzáférésről Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe (2010/2304(INI))

2013/C 33 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az újgenerációs hálózatokhoz való szabályozott hozzáférésről szóló, 2010. szeptember 20-i bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az újgenerációs hálózatokhoz való szabályozott hozzáférésről szóló, 2010. szeptember 20-i bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel a „Széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című, 2010. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című, 2010. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0472),

| — | tekintettel 2011. május 11-i álláspontjára az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. május 11-i álláspontjára az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatról (2),

| — | tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról és a „Széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című bizottsági közleményről szóló véleményére (TEN/434-435 - CESE 362/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról és a „Széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című bizottsági közleményről szóló véleményére (TEN/434-435 - CESE 362/2011),

| — | tekintettel a „Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról” című, 2009. szeptember 17-i bizottsági közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról” című, 2009. szeptember 17-i bizottsági közleményre (3),

| — | tekintettel a „Jelentés Európa digitális versenyképességéről: Az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei” című, 2009. augusztus 4-i bizottsági közleményre (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés Európa digitális versenyképességéről: Az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei” című, 2009. augusztus 4-i bizottsági közleményre (COM(2009)0390),

| — | tekintettel „A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért” című, 2009. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2009)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért” című, 2009. június 18-i bizottsági közleményre (COM(2009)0278),

| — | tekintettel a „Ma beruházni a holnap Európájába” című, 2009. január 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0036), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Ma beruházni a holnap Európájába” című, 2009. január 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0036),

| — | tekintettel „A széles sávú szakadék áthidalása” című, 2006. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2006)0129), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A széles sávú szakadék áthidalása” című, 2006. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2006)0129),

| — | tekintettel az „i2010 eGovernment cselekvési terv: elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című, 2006. április 25-i bizottsági közleményre (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „i2010 eGovernment cselekvési terv: elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című, 2006. április 25-i bizottsági közleményre (COM(2006)0173),

| — | tekintettel az „E-egészségügy – az európai állampolgárok egészségvédelmének javítása: az Európai eEgészségügyi Térségre vonatkozó cselekvési terv” című, 2004. április 30-i bizottsági közleményre (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „E-egészségügy – az európai állampolgárok egészségvédelmének javítása: az Európai eEgészségügyi Térségre vonatkozó cselekvési terv” című, 2004. április 30-i bizottsági közleményre (COM(2004)0356),

| — | tekintettel a tárgyak internetéről szóló 2010. június 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tárgyak internetéről szóló 2010. június 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Új európai digitális menetrend: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai digitális menetrend: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, 2009. március 26-i, a Tanácshoz intézett ajánlására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, 2009. március 26-i, a Tanácshoz intézett ajánlására (6),

| — | tekintettel „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázása Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója” tárgyú 2008. szeptember 24-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázása Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója” tárgyú 2008. szeptember 24-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a széles sávú kommunikációról szóló európai politika kialakításáról szóló 2007. június 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a széles sávú kommunikációról szóló európai politika kialakításáról szóló 2007. június 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A rádiófrekvenciás spektrummal foglalkozó európai politika felé” című, 2007. február 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A rádiófrekvenciás spektrummal foglalkozó európai politika felé” című, 2007. február 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2006. március 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2006. március 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az információs társadalomról szóló 2005. június 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomról szóló 2005. június 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A globalizáció és az információs társadalom: a fokozott nemzetközi együttműködés iránti igény” című, 1998. október 14-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A globalizáció és az információs társadalom: a fokozott nemzetközi együttműködés iránti igény” című, 1998. október 14-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a különösen a 2002/21/EK irányelvvel (keretirányelv), a 2002/20/EK irányelvvel (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK irányelvvel (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv), a 2002/58/EK irányelvvel (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) és az 1211/2009/EK rendelettel (BEREC-rendelet) módosított, elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogszabályi keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a 2002/21/EK irányelvvel (keretirányelv), a 2002/20/EK irányelvvel (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK irányelvvel (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv), a 2002/58/EK irányelvvel (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) és az 1211/2009/EK rendelettel (BEREC-rendelet) módosított, elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogszabályi keretre,

| — | tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervére (COM(2008)0800 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervére (COM(2008)0800 végleges),

| — | tekintettel a 2009. május 25-i 473/2009/EK módosító tanácsi rendelet III. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. május 25-i 473/2009/EK módosító tanácsi rendelet III. mellékletére,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés 189. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés 189. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0221/2011),

| A. | mivel az Európai Unió nagy teljesítményű, széles sávú hálózatokkal való teljes ellátása az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása érdekében létfontosságú ahhoz, hogy lehetővé váljon az intelligens, fenntartható, inkluzív és területi szempontból kohéziós jellegű gazdasági növekedés előmozdítása, a foglalkoztatás helyzetének javítása, Európa versenyképességének megerősítése, a tudományos kutatás és innováció megkönnyítése és ezáltal az, hogy minden régió, város, önkormányzat és társadalmi réteg hasznosíthassa a digitális környezet nyújtotta előnyöket, és lehetőséget kapjon arra, hogy az új digitális technológiákat a közszolgáltatások céljára kihasználhassa, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió nagy teljesítményű, széles sávú hálózatokkal való teljes ellátása az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása érdekében létfontosságú ahhoz, hogy lehetővé váljon az intelligens, fenntartható, inkluzív és területi szempontból kohéziós jellegű gazdasági növekedés előmozdítása, a foglalkoztatás helyzetének javítása, Európa versenyképességének megerősítése, a tudományos kutatás és innováció megkönnyítése és ezáltal az, hogy minden régió, város, önkormányzat és társadalmi réteg hasznosíthassa a digitális környezet nyújtotta előnyöket, és lehetőséget kapjon arra, hogy az új digitális technológiákat a közszolgáltatások céljára kihasználhassa,

| B. | mivel a széles sávú hozzáférést számos (réz, kábel, üvegszálas, fix és mobil vezeték nélküli, műholdas stb.) technológián keresztül biztosítják, és az változatos felhasználókat (például fogyasztókat, vállalkozásokat, kormányzatokat, állami és közhasznú intézményeket, köztük iskolákat, könyvtárakat, kórházakat és közbiztonsági szerveket) vonz, akik a széles sávot számos szolgáltatásra használják (az elektronikus kereskedelem, egészségügyi ellátás, hang- és videokapcsolat, szórakoztatás, flottairányítás, kormányzati szolgáltatások, oktatás, munkahelyi képzés stb. során), illetve ez lehetőséget teremt a gépek közötti alkalmazásokra (intelligens elektronikus mérőműszerek és intelligens hálózatok, vezeték nélküli szívmegfigyelő készülékek, segélyhívó szolgálatok, riasztórendszerek, járművek távmérése, készlet nyomon követése stb.), |
| --- | --- |

B.

mivel a széles sávú hozzáférést számos (réz, kábel, üvegszálas, fix és mobil vezeték nélküli, műholdas stb.) technológián keresztül biztosítják, és az változatos felhasználókat (például fogyasztókat, vállalkozásokat, kormányzatokat, állami és közhasznú intézményeket, köztük iskolákat, könyvtárakat, kórházakat és közbiztonsági szerveket) vonz, akik a széles sávot számos szolgáltatásra használják (az elektronikus kereskedelem, egészségügyi ellátás, hang- és videokapcsolat, szórakoztatás, flottairányítás, kormányzati szolgáltatások, oktatás, munkahelyi képzés stb. során), illetve ez lehetőséget teremt a gépek közötti alkalmazásokra (intelligens elektronikus mérőműszerek és intelligens hálózatok, vezeték nélküli szívmegfigyelő készülékek, segélyhívó szolgálatok, riasztórendszerek, járművek távmérése, készlet nyomon követése stb.),

| C. | mivel a különböző technológiáknak, felhasználóknak és szolgáltatásoknak a széles sávú ökoszisztéma részeként történő elismerése és alkalmazása hozzá fog járulni a széles sávú hozzáférés 100 %-os biztosításához, és meg fogja valósítani az ebből származó társadalmi előnyöket, amelyek így 100 %-os széles sávú alkalmazást fognak előmozdítani; mivel az EU célkitűzései közé kell sorolni azt, hogy minden térség és társadalmi szegmens részesülhessen a digitális környezet előnyeiből, |
| --- | --- |

C.

mivel a különböző technológiáknak, felhasználóknak és szolgáltatásoknak a széles sávú ökoszisztéma részeként történő elismerése és alkalmazása hozzá fog járulni a széles sávú hozzáférés 100 %-os biztosításához, és meg fogja valósítani az ebből származó társadalmi előnyöket, amelyek így 100 %-os széles sávú alkalmazást fognak előmozdítani; mivel az EU célkitűzései közé kell sorolni azt, hogy minden térség és társadalmi szegmens részesülhessen a digitális környezet előnyeiből,

| D. | mivel a reális és megvalósítható célok felülről lefelé történő kitűzésével összekapcsolva az infrastruktúrához való fenntartható hozzáférés és a szolgáltatások versenye fogja a következő generációs internetkapcsolatot hatékonyan és a keresletnek megfelelően biztosítani, |
| --- | --- |

D.

mivel a reális és megvalósítható célok felülről lefelé történő kitűzésével összekapcsolva az infrastruktúrához való fenntartható hozzáférés és a szolgáltatások versenye fogja a következő generációs internetkapcsolatot hatékonyan és a keresletnek megfelelően biztosítani,

| E. | mivel az uniós széles sávú politikának egy olyan fejlődés számára kell előkészítenie a terepet, amelynek keretében az EU átveheti a vezető szerepet a széles sávhoz való hozzáférés, valamint a széles sávú átviteli sebesség, a mobilitás, a lefedettség és a kapacitás tekintetében; mivel az IKT-ágazatban játszott világszintű vezető szerep alapvető fontosságú az Unió jólétéhez és versenyképességéhez; mivel a belső piac fejlődésének fő mozgatórugója a nagy sebességű széles sávú hálózathoz hozzáféréssel rendelkező közel 500 millió fő alkotta európai piac lehet, amely a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotja, új lehetőségeket nyit meg valamennyi régió előtt, többletértéket nyújt mindegyik felhasználónak, és képessé teszi az Uniót arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon; mivel a széles sávú hozzáférés gyors kiépítése alapvető fontosságú az innováció és az uniós termelékenység fellendítéséhez, valamint a kkv-k alapításának ösztönzéséhez és az uniós munkahelyteremtés serkentéséhez, |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós széles sávú politikának egy olyan fejlődés számára kell előkészítenie a terepet, amelynek keretében az EU átveheti a vezető szerepet a széles sávhoz való hozzáférés, valamint a széles sávú átviteli sebesség, a mobilitás, a lefedettség és a kapacitás tekintetében; mivel az IKT-ágazatban játszott világszintű vezető szerep alapvető fontosságú az Unió jólétéhez és versenyképességéhez; mivel a belső piac fejlődésének fő mozgatórugója a nagy sebességű széles sávú hálózathoz hozzáféréssel rendelkező közel 500 millió fő alkotta európai piac lehet, amely a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotja, új lehetőségeket nyit meg valamennyi régió előtt, többletértéket nyújt mindegyik felhasználónak, és képessé teszi az Uniót arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon; mivel a széles sávú hozzáférés gyors kiépítése alapvető fontosságú az innováció és az uniós termelékenység fellendítéséhez, valamint a kkv-k alapításának ösztönzéséhez és az uniós munkahelyteremtés serkentéséhez,

| F. | mivel alapvetően fontos, hogy az európai hozzáadott érték érdekében áthidaljuk a digitális szakadékot, és EU-szerte mindenki számára biztosítsuk a széles sávú internetkapcsolatot, különösen a távoli és vidéki területeken, a társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

F.

mivel alapvetően fontos, hogy az európai hozzáadott érték érdekében áthidaljuk a digitális szakadékot, és EU-szerte mindenki számára biztosítsuk a széles sávú internetkapcsolatot, különösen a távoli és vidéki területeken, a társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében,

| G. | mivel a széles sávú hozzáférés fontos az EU tudományos, technológiai és ipari vezető szerepéhez szükséges olyan új technológiai infrastruktúrák megvalósításában,mint a „számítási felhő”, a szuperszámítógépek, a tárgyak internete és az intelligens számítógépes környezet; emlékeztet arra, hogy a megfelelő széles sávú hozzáférés és sebesség alapvető fontosságú az innovatív IKT-technológiák fejlesztéséhez és hatékony felhasználásához; megállapítja továbbá, hogy e technológiák és az általuk nyújtott szolgáltatások célja, hogy a fogyasztók és vállalkozások – köztük a kkv-k – javát egyaránt szolgálják, |
| --- | --- |

G.

mivel a széles sávú hozzáférés fontos az EU tudományos, technológiai és ipari vezető szerepéhez szükséges olyan új technológiai infrastruktúrák megvalósításában,mint a „számítási felhő”, a szuperszámítógépek, a tárgyak internete és az intelligens számítógépes környezet; emlékeztet arra, hogy a megfelelő széles sávú hozzáférés és sebesség alapvető fontosságú az innovatív IKT-technológiák fejlesztéséhez és hatékony felhasználásához; megállapítja továbbá, hogy e technológiák és az általuk nyújtott szolgáltatások célja, hogy a fogyasztók és vállalkozások – köztük a kkv-k – javát egyaránt szolgálják,

| H. | mivel az állami szereplők jelentős mértékben hozzájárulhatnak a széles sáv mindenki számára, valamint az újgenerációs hozzáférésnek a szolgáltatással nem rendelkező és az alacsony szolgáltatási szintű zónákban történő kiépítéséhez; mivel az állami beruházásoknak a magánberuházásokat kiegészítve kell megvalósulniuk, és támogatniuk kell a versenyt; mivel az újgenerációs hozzáférésbe beruházóknak megfelelő ösztönzőket kell fenntartaniuk a széles sávba történő beruházás folytatása érdekében, |
| --- | --- |

H.

mivel az állami szereplők jelentős mértékben hozzájárulhatnak a széles sáv mindenki számára, valamint az újgenerációs hozzáférésnek a szolgáltatással nem rendelkező és az alacsony szolgáltatási szintű zónákban történő kiépítéséhez; mivel az állami beruházásoknak a magánberuházásokat kiegészítve kell megvalósulniuk, és támogatniuk kell a versenyt; mivel az újgenerációs hozzáférésbe beruházóknak megfelelő ösztönzőket kell fenntartaniuk a széles sávba történő beruházás folytatása érdekében,

| I. | mivel a magánszektor az elmúlt évtizedben több százmilliárd eurót fektetett be a széles sávú eszközökbe, szolgáltatásokba, alkalmazásokba és tartalomba, anélkül azonban, hogy az összes európai polgár részesülhetne annak előnyeiből; mivel a széles sávú hozzáférés Unióban történő terjedését továbbra is elsősorban az állami és magánberuházások előmozdításának kell hajtania, |
| --- | --- |

I.

mivel a magánszektor az elmúlt évtizedben több százmilliárd eurót fektetett be a széles sávú eszközökbe, szolgáltatásokba, alkalmazásokba és tartalomba, anélkül azonban, hogy az összes európai polgár részesülhetne annak előnyeiből; mivel a széles sávú hozzáférés Unióban történő terjedését továbbra is elsősorban az állami és magánberuházások előmozdításának kell hajtania,

| J. | mivel az Unió a Mediterrán Térségért 2008. november 4-i marseille-i miniszteri konferenciája úgy határozott, hogy csökkenti a Földközi-tenger két partja közötti digitális megosztottságot, aminek eredményeként létrejött a BB-Med javaslat (széles sávú hálózat a földközi-tengeri térségnek), |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a Mediterrán Térségért 2008. november 4-i marseille-i miniszteri konferenciája úgy határozott, hogy csökkenti a Földközi-tenger két partja közötti digitális megosztottságot, aminek eredményeként létrejött a BB-Med javaslat (széles sávú hálózat a földközi-tengeri térségnek),

Széles sáv mindenkinek

| 1. | megjegyzi, hogy a közlemény mindössze egy tágabb csomag részét képezi, amely magában foglalja még a digitális menetrendet, az innovációs uniót, a rádióspektrum-politikai programot, valamint az uniós és nemzeti finanszírozási programokat, hogy a földi vezetékes, mobil vagy műholdas hálózatok hatékony további fejlesztésére, az azokhoz való hozzáférésre és azok alkalmazására szolgáló, kölcsönösen támogató jellegű rendszert hozzon létre; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a közlemény mindössze egy tágabb csomag részét képezi, amely magában foglalja még a digitális menetrendet, az innovációs uniót, a rádióspektrum-politikai programot, valamint az uniós és nemzeti finanszírozási programokat, hogy a földi vezetékes, mobil vagy műholdas hálózatok hatékony további fejlesztésére, az azokhoz való hozzáférésre és azok alkalmazására szolgáló, kölcsönösen támogató jellegű rendszert hozzon létre;

| 2. | megjegyzi, hogy a széles sáv fogalma folyamatosan változik a technológiák számának növekedésével, illetve azzal, hogy a fogyasztói bázis és a felhasználás módja exponenciálisan megsokszorozódott; a széles sáv mára nem csupán az internetes hozzáférésről szól, s nem korlátozódik a közvetlen emberi kapcsolatokra, hiszen a gépek közötti kapcsolatok és alkalmazások gyors ütemben terjednek; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a széles sáv fogalma folyamatosan változik a technológiák számának növekedésével, illetve azzal, hogy a fogyasztói bázis és a felhasználás módja exponenciálisan megsokszorozódott; a széles sáv mára nem csupán az internetes hozzáférésről szól, s nem korlátozódik a közvetlen emberi kapcsolatokra, hiszen a gépek közötti kapcsolatok és alkalmazások gyors ütemben terjednek;

| 3. | megállapítja, hogy mind a vezetékes, mind pedig a mobil adatforgalom exponenciálisan növekszik, valamint hogy számos intézkedés – úgy mint a vezeték nélküli széles sávú hozzáférés tekintetében a további, harmonizált spektrumkiosztás, a fokozott spektrumhatékonyság, valamint az újgenerációs hozzáférési hálózatok gyors kiépítése – alapvető fontosságú lesz az említett adatforgalom-növekedés kezeléséhez; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy mind a vezetékes, mind pedig a mobil adatforgalom exponenciálisan növekszik, valamint hogy számos intézkedés – úgy mint a vezeték nélküli széles sávú hozzáférés tekintetében a további, harmonizált spektrumkiosztás, a fokozott spektrumhatékonyság, valamint az újgenerációs hozzáférési hálózatok gyors kiépítése – alapvető fontosságú lesz az említett adatforgalom-növekedés kezeléséhez;

| 4. | ezért úgy véli, hogy az EU globális vezető szerepét kell kitűzni célul információs és kommunikációs technológiák (IKT) infrastruktúrája terén; e célkitűzés elérése érdekében 2013-ra valamennyi európai polgár számára 100 %-os széles sávú alapszolgáltatást kel nyújtani, valamennyi vidéken élő felhasználó számára legalább 2 megabit/másodperc, az egyéb területeken élők számára pedig sokkal gyorsabb átviteli sebesség biztosításával; felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy a digitális szakadék elleni intézkedésként a vidéki területeken az alapvető szolgáltatásnyújtásnak figyelembe kell majd vennie az innovatív internetes szolgáltatások, például az e-kormányzat, az e-egészségügy és e-tanulás növekvő adatátviteli követelményeit; úgy véli, hogy az ilyen célok finanszírozási módjainak átgondolása során rendkívüli figyelmet kell fordítani a versenyre egyrészt a piaci torzulások elkerülése, másrészt annak lehetővé tétele érdekében, hogy a piac első körben szolgáljon megoldásokkal; |
| --- | --- |

4.

ezért úgy véli, hogy az EU globális vezető szerepét kell kitűzni célul információs és kommunikációs technológiák (IKT) infrastruktúrája terén; e célkitűzés elérése érdekében 2013-ra valamennyi európai polgár számára 100 %-os széles sávú alapszolgáltatást kel nyújtani, valamennyi vidéken élő felhasználó számára legalább 2 megabit/másodperc, az egyéb területeken élők számára pedig sokkal gyorsabb átviteli sebesség biztosításával; felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy a digitális szakadék elleni intézkedésként a vidéki területeken az alapvető szolgáltatásnyújtásnak figyelembe kell majd vennie az innovatív internetes szolgáltatások, például az e-kormányzat, az e-egészségügy és e-tanulás növekvő adatátviteli követelményeit; úgy véli, hogy az ilyen célok finanszírozási módjainak átgondolása során rendkívüli figyelmet kell fordítani a versenyre egyrészt a piaci torzulások elkerülése, másrészt annak lehetővé tétele érdekében, hogy a piac első körben szolgáljon megoldásokkal;

| 5. | megjegyzi, hogy a 100 megabit/másodperces célkitűzés érdekében 2015-re az uniós háztartások megközelítőleg 15 %-ának kell már legalább ilyen sebességű előfizetéssel rendelkeznie; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a 100 megabit/másodperces célkitűzés érdekében 2015-re az uniós háztartások megközelítőleg 15 %-ának kell már legalább ilyen sebességű előfizetéssel rendelkeznie;

| 6. | emlékeztet arra, milyen fontos a digitális menetrend célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis annak biztosítása, hogy 2020-ig minden uniós polgár hozzáféréssel rendelkezzen a legalább 30 megabit/másodperc sebességű széles sávú kapcsolathoz, valamint annak lehetővé tétele az Unió számára, hogy a lehető legmagasabb széles sávú átviteli sebességgel és kapacitással rendelkezzen; kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia széles sávra vonatkozó céljainak eléréséhez a digitális menetrendnek mind nemzeti, mind pedig uniós szintű teljesítménymutatókat kell kialakítania a 2013-as, 2015-ös és 2018-as közbeeső évekre; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, milyen fontos a digitális menetrend célkitűzéseinek megvalósítása, vagyis annak biztosítása, hogy 2020-ig minden uniós polgár hozzáféréssel rendelkezzen a legalább 30 megabit/másodperc sebességű széles sávú kapcsolathoz, valamint annak lehetővé tétele az Unió számára, hogy a lehető legmagasabb széles sávú átviteli sebességgel és kapacitással rendelkezzen; kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia széles sávra vonatkozó céljainak eléréséhez a digitális menetrendnek mind nemzeti, mind pedig uniós szintű teljesítménymutatókat kell kialakítania a 2013-as, 2015-ös és 2018-as közbeeső évekre;

| 7. | kiemeli, hogy a vidéki területek, hegyvidéki régiók és szigetek széles sávú lefedettségének elérése érdekében a leginkább költséghatékony módon ki kell aknázni minden rendelkezésre álló technológiát, beleértve a mobil és műholdas technológiákat is, anélkül, hogy azok indokolatlan terheket rónának a fogyasztókra, a tagállamok régióira vagy az ágazatra; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy a vidéki területek, hegyvidéki régiók és szigetek széles sávú lefedettségének elérése érdekében a leginkább költséghatékony módon ki kell aknázni minden rendelkezésre álló technológiát, beleértve a mobil és műholdas technológiákat is, anélkül, hogy azok indokolatlan terheket rónának a fogyasztókra, a tagállamok régióira vagy az ágazatra;

| 8. | megjegyzi, hogy a rádióspektrum jövőbeli elosztásának kell kiköveznie az utat Európa vezeték nélküli alkalmazások és új szolgáltatások terén betöltött vezető szerepe előtt; rámutat arra, hogy a – terjedési jellemzői miatt széles területet lefedni képes – alacsony rádiófrekvencia-sávokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú ahhoz, hogy vidéken, a hegyvidéki régiókban és a szigeteken az összes elképzelhető internetes szolgáltatáshoz való hozzáférést megvalósító, vezeték nélküli széles sávú lefedettség lehetővé váljon; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy Európa továbbra is élen járjon a vezeték nélküli szolgáltatások tudományos kutatásának és a technológiai innovációjának területén; megjegyzi, hogy alapvető fontosságú a széles sávú infrastruktúrákhoz való hozzáférés megkönnyítése, a felhasználók földi berendezéseit is beleértve, hogy a felhasználók segítséget kapjanak ahhoz, hogy a vidéki és hegyvidéki területeken, valamint a szigeteken megfizethető módon alkalmazzák a műholdas széles sávú internetet, és az összes előrelátható internetes szolgáltatáshoz hozzáférhessenek; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a rádióspektrum jövőbeli elosztásának kell kiköveznie az utat Európa vezeték nélküli alkalmazások és új szolgáltatások terén betöltött vezető szerepe előtt; rámutat arra, hogy a – terjedési jellemzői miatt széles területet lefedni képes – alacsony rádiófrekvencia-sávokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú ahhoz, hogy vidéken, a hegyvidéki régiókban és a szigeteken az összes elképzelhető internetes szolgáltatáshoz való hozzáférést megvalósító, vezeték nélküli széles sávú lefedettség lehetővé váljon; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy Európa továbbra is élen járjon a vezeték nélküli szolgáltatások tudományos kutatásának és a technológiai innovációjának területén; megjegyzi, hogy alapvető fontosságú a széles sávú infrastruktúrákhoz való hozzáférés megkönnyítése, a felhasználók földi berendezéseit is beleértve, hogy a felhasználók segítséget kapjanak ahhoz, hogy a vidéki és hegyvidéki területeken, valamint a szigeteken megfizethető módon alkalmazzák a műholdas széles sávú internetet, és az összes előrelátható internetes szolgáltatáshoz hozzáférhessenek;

| 9. | javasolja a digitális frekvenciatöbblet azonnali megvalósításának megkönnyítését az új mobil széles sávú szolgáltatások érdekében egy harmonizált és technológia-semleges páneurópai megközelítésen keresztül, nemzetközi normák alapján, a méretgazdaságosság megvalósításával és a határokon átnyúló káros interferenciaproblémák elkerülésével, és egyben a meglévő digitális televízió/HDTV vétel megzavarása nélkül; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió támogassa a „vezeték nélküli városokkal” kapcsolatos projekteket és kísérleteket; |
| --- | --- |

9.

javasolja a digitális frekvenciatöbblet azonnali megvalósításának megkönnyítését az új mobil széles sávú szolgáltatások érdekében egy harmonizált és technológia-semleges páneurópai megközelítésen keresztül, nemzetközi normák alapján, a méretgazdaságosság megvalósításával és a határokon átnyúló káros interferenciaproblémák elkerülésével, és egyben a meglévő digitális televízió/HDTV vétel megzavarása nélkül; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió támogassa a „vezeték nélküli városokkal” kapcsolatos projekteket és kísérleteket;

| 10. | alapvetőnek tartja, hogy az oktatási intézmények és a kutatóintézetek hozzáféréssel rendelkezzenek a széles sávú infrastruktúrákhoz, a fiatalabb generáció felkészítése céljából az ismeretek szabad mozgásának biztosítása, valamint az Unió versenyképesebbé tétele érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki európai és nemzeti programokat valamennyi oktatási intézmény és kutatóintézet számára a széles sávú infrastruktúrához 2015-ig történő hozzáférésre nyújtott finanszírozás megkönnyítésére és biztosítására; úgy véli, hogy 2015-re valamennyi európai kutatási és felsőoktatási intézménynek alkalmasnak kell lennie az ultramagas Gbit/s sebességtartományú hálózatokhoz való csatlakozásra, ami létrehozná az egységes európai kutatási térség intranetjét; |
| --- | --- |

10.

alapvetőnek tartja, hogy az oktatási intézmények és a kutatóintézetek hozzáféréssel rendelkezzenek a széles sávú infrastruktúrákhoz, a fiatalabb generáció felkészítése céljából az ismeretek szabad mozgásának biztosítása, valamint az Unió versenyképesebbé tétele érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki európai és nemzeti programokat valamennyi oktatási intézmény és kutatóintézet számára a széles sávú infrastruktúrához 2015-ig történő hozzáférésre nyújtott finanszírozás megkönnyítésére és biztosítására; úgy véli, hogy 2015-re valamennyi európai kutatási és felsőoktatási intézménynek alkalmasnak kell lennie az ultramagas Gbit/s sebességtartományú hálózatokhoz való csatlakozásra, ami létrehozná az egységes európai kutatási térség intranetjét;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy a közszolgáltatások javításának és a nagy sebességű összeköttetés távoli régiókba való eljuttatásának eszközeként ösztönözzék és terjesszék ki a széles sávú, nyílt hozzáférésű összeköttetést a távoli területeken működő nyilvános infrastruktúra jelentősebb elemeire (iskolák, kórházak, egyéb közintézmények), ezáltal csökkentve a helyi, magánkézben lévő hálózat kiépítésének befektetési költségeit; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy a közszolgáltatások javításának és a nagy sebességű összeköttetés távoli régiókba való eljuttatásának eszközeként ösztönözzék és terjesszék ki a széles sávú, nyílt hozzáférésű összeköttetést a távoli területeken működő nyilvános infrastruktúra jelentősebb elemeire (iskolák, kórházak, egyéb közintézmények), ezáltal csökkentve a helyi, magánkézben lévő hálózat kiépítésének befektetési költségeit;

| 12. | javasolja, hogy a tagállamokat szólítsák fel arra, hogy valósítsanak meg az új technológiák bevezetését kísérő állami politikákat, és segítsék elő a digitális oktatási módszerek alkalmazását; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok tagállamok közötti, valamint a tagállamok és az Európai Unión kívüli államok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy a tagállamokat szólítsák fel arra, hogy valósítsanak meg az új technológiák bevezetését kísérő állami politikákat, és segítsék elő a digitális oktatási módszerek alkalmazását; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok tagállamok közötti, valamint a tagállamok és az Európai Unión kívüli államok közötti cseréjét;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az új technológiák és a nagy sebességű hálózatokhoz való hozzáférés pozitívan járul hozzá a polgárok oktatásához – többek között oly módon, hogy jó lehetőségeket nyújt a távoktatáshoz, különösen a legkülső régiókban –, valamint tájékozódásához, kapcsolattartásához és kikapcsolódásához; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az új technológiák és a nagy sebességű hálózatokhoz való hozzáférés pozitívan járul hozzá a polgárok oktatásához – többek között oly módon, hogy jó lehetőségeket nyújt a távoktatáshoz, különösen a legkülső régiókban –, valamint tájékozódásához, kapcsolattartásához és kikapcsolódásához;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unión belül fenn kell tartani a jövőbeli vezetékes és hordozható kommunikációs technológiák kutatásába történő befektetések szintjét; felhívja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is dolgozzon ki közös technológiai kezdeményezéseket ezeken a területeken egyetemek, kutatóintézetek, az eszközök gyártói, szolgáltatók és tartalomszolgáltatók bevonásával; úgy ítéli meg, hogy ezek a platformok az új technológia kifejlesztésének és kihasználásának optimális eszközei, és jelentős versenyelőnyt fognak biztosítani az Unió számára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unión belül fenn kell tartani a jövőbeli vezetékes és hordozható kommunikációs technológiák kutatásába történő befektetések szintjét; felhívja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is dolgozzon ki közös technológiai kezdeményezéseket ezeken a területeken egyetemek, kutatóintézetek, az eszközök gyártói, szolgáltatók és tartalomszolgáltatók bevonásával; úgy ítéli meg, hogy ezek a platformok az új technológia kifejlesztésének és kihasználásának optimális eszközei, és jelentős versenyelőnyt fognak biztosítani az Unió számára;

| 15. | megjegyzi, hogy a műsorszolgáltatóknak képesnek kellene lenniük sokszínű, minőségi audiovizuális tartalmakat kínálni a meglévő műsorszórási módszerek – köztük a földfelszíni technológiák – és a széles sávú hálózatok alkalmazásával, különös tekintettel a lekérhető szolgáltatásokra, feltéve, hogy a széles sávú hálózatok a szolgáltatási minőség tekintetében ugyanazon követelményeknek felelnek meg, valamint a legnagyobb sávszélesség és lefedettség elérésére törekednek; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a műsorszolgáltatóknak képesnek kellene lenniük sokszínű, minőségi audiovizuális tartalmakat kínálni a meglévő műsorszórási módszerek – köztük a földfelszíni technológiák – és a széles sávú hálózatok alkalmazásával, különös tekintettel a lekérhető szolgáltatásokra, feltéve, hogy a széles sávú hálózatok a szolgáltatási minőség tekintetében ugyanazon követelményeknek felelnek meg, valamint a legnagyobb sávszélesség és lefedettség elérésére törekednek;

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy az összes forrást megfelelően rendező, egységes, következetes és hatékony uniós struktúra létrehozása érdekében sürgősen terjesszen elő egy olyan megfelelő stratégiai tervre irányuló javaslatot, amely a hálózati és kritikus informatikai infrastruktúrák teljes körű védelmének és rugalmasságának biztosítása érdekében az Unió internetes biztonságának valamennyi vonatkozásával kapcsolatosan egységes keretet tartalmaz, beleértve a minimális biztonsági standardokat és tanúsítványokat, a közös terminológiát, az informatikai biztonsági incidensek kezelését és egy internetes biztonsági ütemtervet; úgy véli, hogy egy ilyen tervnek meg kell határoznia az egyes szereplőktől – például a Bizottságtól, a tagállamoktól, az ENISA-tól, az Europoltól, az Eurojusttól, az uniós és nemzeti számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportoktól és az egyéb releváns uniós és nemzeti szervektől és hatóságoktól, valamint a magánszférától elvárt hozzájárulást, továbbá foglalkoznia kell az Unió nemzetközi szerepével és képviseletével; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot, hogy az összes forrást megfelelően rendező, egységes, következetes és hatékony uniós struktúra létrehozása érdekében sürgősen terjesszen elő egy olyan megfelelő stratégiai tervre irányuló javaslatot, amely a hálózati és kritikus informatikai infrastruktúrák teljes körű védelmének és rugalmasságának biztosítása érdekében az Unió internetes biztonságának valamennyi vonatkozásával kapcsolatosan egységes keretet tartalmaz, beleértve a minimális biztonsági standardokat és tanúsítványokat, a közös terminológiát, az informatikai biztonsági incidensek kezelését és egy internetes biztonsági ütemtervet; úgy véli, hogy egy ilyen tervnek meg kell határoznia az egyes szereplőktől – például a Bizottságtól, a tagállamoktól, az ENISA-tól, az Europoltól, az Eurojusttól, az uniós és nemzeti számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportoktól és az egyéb releváns uniós és nemzeti szervektől és hatóságoktól, valamint a magánszférától elvárt hozzájárulást, továbbá foglalkoznia kell az Unió nemzetközi szerepével és képviseletével;

| 17. | úgy véli, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végső fokon további ösztönzőként szolgálhatnak a széles sáv fejlődéséhez, és szorgalmazza, hogy a Bizottság e tekintetben gyorsan vizsgálja felül az egyetemes szolgáltatások hatályát; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végső fokon további ösztönzőként szolgálhatnak a széles sáv fejlődéséhez, és szorgalmazza, hogy a Bizottság e tekintetben gyorsan vizsgálja felül az egyetemes szolgáltatások hatályát;

| 18. | felkéri a tagállamokat, hogy valamennyi érdekelt féllel szoros együttműködésben állapítsanak meg a széles sávra vonatkozó nemzeti terveket, és fogadjanak el konkrét intézkedéseket tartalmazó működési terveket a digitális menetrend 2013-ra és 2020-ra vonatkozó céljainak megvalósítása érdekében; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezeket a terveket, tegyen javaslatot az optimális megoldásokra, és koordinálja azok végrehajtását a tagállamokkal; |
| --- | --- |

18.

felkéri a tagállamokat, hogy valamennyi érdekelt féllel szoros együttműködésben állapítsanak meg a széles sávra vonatkozó nemzeti terveket, és fogadjanak el konkrét intézkedéseket tartalmazó működési terveket a digitális menetrend 2013-ra és 2020-ra vonatkozó céljainak megvalósítása érdekében; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezeket a terveket, tegyen javaslatot az optimális megoldásokra, és koordinálja azok végrehajtását a tagállamokkal;

Széles sáv a gazdasági növekedés, az innováció és a globális versenyképesség szolgálatában

| 19. | úgy véli, hogy új nagy sebességű hálózatokra és szolgáltatásokra van szükség az EU nemzetközi versenyképességének előmozdításához és jó minőségű munkahelyek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy új nagy sebességű hálózatokra és szolgáltatásokra van szükség az EU nemzetközi versenyképességének előmozdításához és jó minőségű munkahelyek megteremtéséhez;

| 20. | úgy véli, hogy az infrastruktúra és a szolgáltatások terén kialakuló verseny és a gondosan kiválasztott célok párosítása teremti a legjobb alapot a fenntartható beruházáshoz, az innovációhoz és az elterjedéshez; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy bizonyos esetekben az érdekeltek közötti fokozott együttműködés szintén elősegítheti a beruházásokat; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az infrastruktúra és a szolgáltatások terén kialakuló verseny és a gondosan kiválasztott célok párosítása teremti a legjobb alapot a fenntartható beruházáshoz, az innovációhoz és az elterjedéshez; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy bizonyos esetekben az érdekeltek közötti fokozott együttműködés szintén elősegítheti a beruházásokat;

| 21. | úgy véli, hogy tekintettel a széles sávú alkalmazások egyre szélesebb körű használatára, a nagy teljesítményű széles sávú hálózatok és a fényvezető szálak hozzáférési hálózatokban (FTTH) történő alkalmazása feltétlenül szükséges a végfelhasználók és azok jövőbeli igényei, valamint a gazdasági fejlődés szempontjából egyaránt; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy tekintettel a széles sávú alkalmazások egyre szélesebb körű használatára, a nagy teljesítményű széles sávú hálózatok és a fényvezető szálak hozzáférési hálózatokban (FTTH) történő alkalmazása feltétlenül szükséges a végfelhasználók és azok jövőbeli igényei, valamint a gazdasági fejlődés szempontjából egyaránt;

| 22. | ajánlja a vezetékes és vezeték nélküli széles sávú infrastruktúrába való beruházások és azok alkalmazása versenyképes piacának előmozdítását; megállapítja, hogy a versenyképes piac a hírközlési, alkalmazás- és tartalomszolgáltatók számára a további befektetés és innováció katalizátora, valamint a digitális gazdaság létfontosságú platformja; elismeri, hogy a szilárd széles sávú platform össze fogja kapcsolni az Atlanti-óceán mindkét partjának kormányzati, egyéni és vállalkozói felhasználóit, és így különösen az EU-nak és különösen az USA-nak merész menetrendeket kell követniük a széles sávú hozzáférés előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

22.

ajánlja a vezetékes és vezeték nélküli széles sávú infrastruktúrába való beruházások és azok alkalmazása versenyképes piacának előmozdítását; megállapítja, hogy a versenyképes piac a hírközlési, alkalmazás- és tartalomszolgáltatók számára a további befektetés és innováció katalizátora, valamint a digitális gazdaság létfontosságú platformja; elismeri, hogy a szilárd széles sávú platform össze fogja kapcsolni az Atlanti-óceán mindkét partjának kormányzati, egyéni és vállalkozói felhasználóit, és így különösen az EU-nak és különösen az USA-nak merész menetrendeket kell követniük a széles sávú hozzáférés előmozdítása céljából;

| 23. | bátorítja a Bizottságot és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét (BEREC) és a szolgáltatókat arra, hogy 2013-ig találjanak közös megközelítést az üzlet és a kommunikáció egységes piacának uniós szintű megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

bátorítja a Bizottságot és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét (BEREC) és a szolgáltatókat arra, hogy 2013-ig találjanak közös megközelítést az üzlet és a kommunikáció egységes piacának uniós szintű megerősítése érdekében;

| 24. | kiemeli, hogy a versenyképes mobilpiacok megvalósítása szempontjából fontos, hogy a vezeték nélküli széles sávok számára a spektrumsávok – rádióspektrum-politikai programon keresztüli – kiosztása versenyképes és időszerű legyen, és felszólítja a tagállamokat, hogy a meglévő szolgáltatások tiszteletben tartása mellett 2013-ig gondoskodjanak a 800 MHz frekvenciasáv eléréséről; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a versenyképes mobilpiacok megvalósítása szempontjából fontos, hogy a vezeték nélküli széles sávok számára a spektrumsávok – rádióspektrum-politikai programon keresztüli – kiosztása versenyképes és időszerű legyen, és felszólítja a tagállamokat, hogy a meglévő szolgáltatások tiszteletben tartása mellett 2013-ig gondoskodjanak a 800 MHz frekvenciasáv eléréséről;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a digitális világ és az IKT-k az innováció motorjai, és hogy ennélfogva a nagy sebességű széles sávú hozzáférés létfontosságú előfeltétel valamennyi európai innovációs partnerségben, mivel fokozza az együttműködést és a polgárok részvételét; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a digitális világ és az IKT-k az innováció motorjai, és hogy ennélfogva a nagy sebességű széles sávú hozzáférés létfontosságú előfeltétel valamennyi európai innovációs partnerségben, mivel fokozza az együttműködést és a polgárok részvételét;

| 26. | kiemeli a kutatáson és fejlesztésen alapuló, a kereskedelemben nem forgalmazott megoldások ezen ágazatok számára történő állami beszerzésének fontosságát, hiszen ez a technológiai fejlődés és a nagy sebességű széles sávú szolgáltatások iránti kereslet hathatós ösztönzésének eszköze lehet; |
| --- | --- |

26.

kiemeli a kutatáson és fejlesztésen alapuló, a kereskedelemben nem forgalmazott megoldások ezen ágazatok számára történő állami beszerzésének fontosságát, hiszen ez a technológiai fejlődés és a nagy sebességű széles sávú szolgáltatások iránti kereslet hathatós ösztönzésének eszköze lehet;

| 27. | úgy véli, hogy a széles sávú szolgáltatásokra elkülönített állami finanszírozás hatékony húzóerő lehet az európai régiók versenyképességének fokozására, amennyiben azt magas átviteli képességgel rendelkező, korszerű, új generációs infrastruktúrák fejlesztésére fordítják azon térségekben, amelyek a széles sávú kapcsolatok tekintetében komoly hiányosságokkal rendelkeznek; úgy véli, hogy az ilyen térségek – különösen a kiterjedt ipari bázisú és magas népsűrűségű területek – igen hamar részesülhetnének az egyének és a vállalkozások rendelkezésére álló új szolgáltatásokban rejlő innovatív és kreatív potenciál kínálta előnyökből; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a széles sávú szolgáltatásokra elkülönített állami finanszírozás hatékony húzóerő lehet az európai régiók versenyképességének fokozására, amennyiben azt magas átviteli képességgel rendelkező, korszerű, új generációs infrastruktúrák fejlesztésére fordítják azon térségekben, amelyek a széles sávú kapcsolatok tekintetében komoly hiányosságokkal rendelkeznek; úgy véli, hogy az ilyen térségek – különösen a kiterjedt ipari bázisú és magas népsűrűségű területek – igen hamar részesülhetnének az egyének és a vállalkozások rendelkezésére álló új szolgáltatásokban rejlő innovatív és kreatív potenciál kínálta előnyökből;

| 28. | úgy véli, hogy a széles sávú hálózatok kiterjesztése – mindenekelőtt a vidéki térségekben – elősegíti a jobb kommunikációt, különösen a csökkent mozgásképességű vagy elszigetelt körülmények között élő személyek esetében, valamint javítja a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és ösztönzi a kkv-k fejlesztését a vidéki térségekben, ily módon elősegítve új munkahelyek és új szolgáltatások kialakítását az említett területeken; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a széles sávú hálózatok kiterjesztése – mindenekelőtt a vidéki térségekben – elősegíti a jobb kommunikációt, különösen a csökkent mozgásképességű vagy elszigetelt körülmények között élő személyek esetében, valamint javítja a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és ösztönzi a kkv-k fejlesztését a vidéki térségekben, ily módon elősegítve új munkahelyek és új szolgáltatások kialakítását az említett területeken;

| 29. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a 2008-ban az európai gazdasági fellendülés tervében bejelentett, a 2010 végéig 100 %-os széles sávú lefedettségre utaló 1 milliárd eurós finanszírozást nem osztották szét, és hogy ez a célkitűzés nem valósult meg; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során különítsék el a 2013-ig 100 %-os széles sávú lefedettség biztosítására irányuló célkitűzés eléréséhez szükséges összegeket; |
| --- | --- |

29.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a 2008-ban az európai gazdasági fellendülés tervében bejelentett, a 2010 végéig 100 %-os széles sávú lefedettségre utaló 1 milliárd eurós finanszírozást nem osztották szét, és hogy ez a célkitűzés nem valósult meg; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során különítsék el a 2013-ig 100 %-os széles sávú lefedettség biztosítására irányuló célkitűzés eléréséhez szükséges összegeket;

| 30. | hangsúlyozza, hogy sürgősen létre kell hozni egy versenyképes egységes digitális piacot, amely a belső piac valamennyi uniós polgár előtti megnyitásának mozgatórugójaként funkcionálna; felszólít minden tagállamot, hogy alakítsa ki a héával kapcsolatos egyablakos ügyintézést annak érdekében, hogy a kkv-k és a vállalkozók számára könnyebbé váljon a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy sürgősen létre kell hozni egy versenyképes egységes digitális piacot, amely a belső piac valamennyi uniós polgár előtti megnyitásának mozgatórugójaként funkcionálna; felszólít minden tagállamot, hogy alakítsa ki a héával kapcsolatos egyablakos ügyintézést annak érdekében, hogy a kkv-k és a vállalkozók számára könnyebbé váljon a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem;

| 31. | fenntartja, hogy az összeköttetés iránti erőteljes keresletet, amely egyidejűleg fellendíti az uniós online gazdaságot, hozzájárul az EU hálózati felkészültségéhez, és reagál az egységes piacon belüli társadalmi változásokra, megfelelő finanszírozással és az európai széles sávú projekt megvalósításához szükséges szilárd versenyinfrastruktúrával kellene támogatni; |
| --- | --- |

31.

fenntartja, hogy az összeköttetés iránti erőteljes keresletet, amely egyidejűleg fellendíti az uniós online gazdaságot, hozzájárul az EU hálózati felkészültségéhez, és reagál az egységes piacon belüli társadalmi változásokra, megfelelő finanszírozással és az európai széles sávú projekt megvalósításához szükséges szilárd versenyinfrastruktúrával kellene támogatni;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a széles sávú szolgáltatások kulcsfontosságúak az EU iparának versenyképességéhez, és nagyban hozzájárulnak az Unió gazdasági növekedéséhez, a társadalmi kohézióhoz és a minőségi foglalkoztatáshoz, valamint ahhoz, hogy az Unióban minden régió és társadalmi csoport részt vegyen a digitális életben; úgy véli, hogy a „széles sávú intézkedéscsomag” sikeres végrehajtása kulcsfontosságú a – különösen a fiatalokat érintő – munkanélküliségnek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés biztosítása révén történő kezeléséhez, az Európa 2020 stratégiában előirányzottaknak megfelelőn; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a széles sávú szolgáltatások kulcsfontosságúak az EU iparának versenyképességéhez, és nagyban hozzájárulnak az Unió gazdasági növekedéséhez, a társadalmi kohézióhoz és a minőségi foglalkoztatáshoz, valamint ahhoz, hogy az Unióban minden régió és társadalmi csoport részt vegyen a digitális életben; úgy véli, hogy a „széles sávú intézkedéscsomag” sikeres végrehajtása kulcsfontosságú a – különösen a fiatalokat érintő – munkanélküliségnek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés biztosítása révén történő kezeléséhez, az Európa 2020 stratégiában előirányzottaknak megfelelőn;

| 33. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy 2011 júniusában összehív egy digitális közgyűlést; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy 2011 júniusában összehív egy digitális közgyűlést;

A beruházások és a verseny ösztönzése

| 34. | kiemeli, hogy a mindenki számára elérhető széles sávú hozzáférést célzó tagállami és ágazati intézkedések a keresleti oldalra összpontosítsanak, ne torzítsák el a piacot, vagy ne rójanak szükségtelen terheket az ágazatra; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy a mindenki számára elérhető széles sávú hozzáférést célzó tagállami és ágazati intézkedések a keresleti oldalra összpontosítsanak, ne torzítsák el a piacot, vagy ne rójanak szükségtelen terheket az ágazatra;

| 35. | tudomásul veszi, hogy az új generációs széles sávú infrastruktúra költséges kiépítésében rejlő potenciális kockázatok magasak, és a megtérülési időszakok hosszúak; megállapítja, hogy a szabályozásnak nem lenne szabad eltántorítania az ilyen infrastruktúrába irányuló beruházásokat, és biztosítania kell, hogy az összes piaci szereplő elegendő ösztönzést kapjon a beruházáshoz; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi, hogy az új generációs széles sávú infrastruktúra költséges kiépítésében rejlő potenciális kockázatok magasak, és a megtérülési időszakok hosszúak; megállapítja, hogy a szabályozásnak nem lenne szabad eltántorítania az ilyen infrastruktúrába irányuló beruházásokat, és biztosítania kell, hogy az összes piaci szereplő elegendő ösztönzést kapjon a beruházáshoz;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális beruházások költségét a piacnak kell finanszíroznia; megjegyzi ugyanakkor, hogy amennyiben nem valószínű, hogy a nyitott infrastruktúrát ésszerű időn belül a piaci erők révén kiépítik, a széles sávra irányuló állami támogatási keret és a közösségi pénzeszközök – többek között az EBB-n, a strukturális alapokon, valamint az EMVA-n keresztüli – célzott felhasználása lehet a leghaladóbb kiegészítő módja a széles sávú fejlesztések felgyorsításának; felszólítja a Bizottságot, hogy a széles sávra irányuló állami támogatásokkal kapcsolatos iránymutatások felülvizsgálata során biztosítson olyan stabil és következetes keretet, amely támogatja a versenyt és a nyitott hálózatokba történő hatékony beruházásokat, és tegye lehetővé az adott programozási időszakokon belül az uniós pénzeszközök rugalmas elosztását; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális beruházások költségét a piacnak kell finanszíroznia; megjegyzi ugyanakkor, hogy amennyiben nem valószínű, hogy a nyitott infrastruktúrát ésszerű időn belül a piaci erők révén kiépítik, a széles sávra irányuló állami támogatási keret és a közösségi pénzeszközök – többek között az EBB-n, a strukturális alapokon, valamint az EMVA-n keresztüli – célzott felhasználása lehet a leghaladóbb kiegészítő módja a széles sávú fejlesztések felgyorsításának; felszólítja a Bizottságot, hogy a széles sávra irányuló állami támogatásokkal kapcsolatos iránymutatások felülvizsgálata során biztosítson olyan stabil és következetes keretet, amely támogatja a versenyt és a nyitott hálózatokba történő hatékony beruházásokat, és tegye lehetővé az adott programozási időszakokon belül az uniós pénzeszközök rugalmas elosztását;

| 37. | minden olyan intézkedést támogat, amely elősegíti a mélyépítés költségeinek csökkentését, és hangsúlyozza az innovatív szolgáltatások szükségességét a széles sáv alkalmazásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az innovatív szolgáltatások nyújtására, valamint a technológiai változáshoz való alkalmazkodásra szolgáló új készségeket és képességeket, és úgy véli, hogy az új, nyílt és versenyképes hálózatokba való beruházást a költségek mérséklése érdekében a helyi, regionális és nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseknek kell alátámasztaniuk; felszólít arra, hogy különítsenek el közpénzeket (nemzeti és uniós pénzeszközöket) a széles sávú kommunikációs infrastruktúráknak az elszigetelt, gyéren lakott vagy külső területeken való kialakítására, amelyek költség-haszon szempontból nem túl kellően vonzóak a szolgáltatók számára; |
| --- | --- |

37.

minden olyan intézkedést támogat, amely elősegíti a mélyépítés költségeinek csökkentését, és hangsúlyozza az innovatív szolgáltatások szükségességét a széles sáv alkalmazásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az innovatív szolgáltatások nyújtására, valamint a technológiai változáshoz való alkalmazkodásra szolgáló új készségeket és képességeket, és úgy véli, hogy az új, nyílt és versenyképes hálózatokba való beruházást a költségek mérséklése érdekében a helyi, regionális és nemzeti hatóságok által megtett intézkedéseknek kell alátámasztaniuk; felszólít arra, hogy különítsenek el közpénzeket (nemzeti és uniós pénzeszközöket) a széles sávú kommunikációs infrastruktúráknak az elszigetelt, gyéren lakott vagy külső területeken való kialakítására, amelyek költség-haszon szempontból nem túl kellően vonzóak a szolgáltatók számára;

| 38. | kiemeli, hogy a helyi és regionális hatóságoknak a széles sávú befektetésre vonatkozóan jobb útmutatásra van szükségük ahhoz, hogy ösztönzést kapjanak az uniós pénzeszközök teljes körű felhasználására, mivel a strukturális alapok kiadásaira vonatkozó számadatok arra engednek következtetni, hogy a régiók számára nehézséget jelent a rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználása és azoknak a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos projektekre történő, célzott alkalmazása; úgy véli, hogy a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos beruházásokra irányuló állami támogatást a strukturális alapokkal együttesen kell felhasználni a helyi vállalkozások és a helyi gazdaság ösztönzése, a munkahelyteremtés, valamint a verseny távközlési piacon való előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a korlátozott mértékű, akár közvetlenül a tagállamok által, akár az EU-n keresztül nyújtott állami finanszírozás lehető legteljesebb kihasználása érdekében az említett finanszírozásnak egyértelműen azokra a projektekre kell összpontosítaniuk, amelyek esetében elvárható, hogy magánberuházások keretében a lehető legnagyobb hatást váltják ki mind a lefedettség, mind pedig a kapacitás további növelése érdekében; hangsúlyozza, hogy – a Bizottságnak az állami támogatásról szóló útmutatójával összhangban – állami pénzeszközökre vagy kedvezményes kölcsönökre van szükség, amelyeknek célzottan a jövő próbáit kiálló, tartós és nyitott, a versenyt és a fogyasztói döntéseket támogató infrastruktúrákra kell irányulniuk; |
| --- | --- |

38.

kiemeli, hogy a helyi és regionális hatóságoknak a széles sávú befektetésre vonatkozóan jobb útmutatásra van szükségük ahhoz, hogy ösztönzést kapjanak az uniós pénzeszközök teljes körű felhasználására, mivel a strukturális alapok kiadásaira vonatkozó számadatok arra engednek következtetni, hogy a régiók számára nehézséget jelent a rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználása és azoknak a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos projektekre történő, célzott alkalmazása; úgy véli, hogy a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos beruházásokra irányuló állami támogatást a strukturális alapokkal együttesen kell felhasználni a helyi vállalkozások és a helyi gazdaság ösztönzése, a munkahelyteremtés, valamint a verseny távközlési piacon való előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a korlátozott mértékű, akár közvetlenül a tagállamok által, akár az EU-n keresztül nyújtott állami finanszírozás lehető legteljesebb kihasználása érdekében az említett finanszírozásnak egyértelműen azokra a projektekre kell összpontosítaniuk, amelyek esetében elvárható, hogy magánberuházások keretében a lehető legnagyobb hatást váltják ki mind a lefedettség, mind pedig a kapacitás további növelése érdekében; hangsúlyozza, hogy – a Bizottságnak az állami támogatásról szóló útmutatójával összhangban – állami pénzeszközökre vagy kedvezményes kölcsönökre van szükség, amelyeknek célzottan a jövő próbáit kiálló, tartós és nyitott, a versenyt és a fogyasztói döntéseket támogató infrastruktúrákra kell irányulniuk;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a szóban forgó területen végzett tevékenységek elsősorban helyi szintűek, és támogatja a mechanizmusok fejlesztésére és javítására irányuló bizottsági erőfeszítéseket, amelyek lehetővé teszik a helyi szereplők számára a beruházási költségek csökkentéséhez szükséges információk megszerzését; véleménye szerint ahhoz, hogy a széles sávú tervek teljes mértékben megvalósíthatóvá váljanak, nem elegendő a Bizottság és a tagállamok együttműködése, hanem a regionális és helyi hatóságokat is be kell vonni a tervek kidolgozásába; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a szóban forgó területen végzett tevékenységek elsősorban helyi szintűek, és támogatja a mechanizmusok fejlesztésére és javítására irányuló bizottsági erőfeszítéseket, amelyek lehetővé teszik a helyi szereplők számára a beruházási költségek csökkentéséhez szükséges információk megszerzését; véleménye szerint ahhoz, hogy a széles sávú tervek teljes mértékben megvalósíthatóvá váljanak, nem elegendő a Bizottság és a tagállamok együttműködése, hanem a regionális és helyi hatóságokat is be kell vonni a tervek kidolgozásába;

| 40. | elismeri, hogy szabályozási biztonságra van szükség a beruházások elősegítéséhez és az új generációs hálózatok előtt álló akadályok felszámolásához, és arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy folytassanak olyan, a verseny érdekét szolgáló politikákat, amelyek a távközlési nagykereskedelmi piacon biztosítják az átláthatóságot és a megkülönböztetésmentességet, ami lehetővé tenné valamennyi versenytárs számára az infrastruktúrához való tisztességes hozzáférést; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a távközléssel kapcsolatos uniós szabályokat, a nemzeti szabályozó hatóságokat pedig arra, hogy hajtsák végre az új generációs hozzáférésről szóló ajánlást; felszólítja a Bizottságot, hogy a szabályozási keretben alkalmazzon több, a beruházásokat ösztönző tényezőt, és biztosítson ösztönzést az infrastrukturális projektekből eredő szinergiák alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

40.

elismeri, hogy szabályozási biztonságra van szükség a beruházások elősegítéséhez és az új generációs hálózatok előtt álló akadályok felszámolásához, és arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy folytassanak olyan, a verseny érdekét szolgáló politikákat, amelyek a távközlési nagykereskedelmi piacon biztosítják az átláthatóságot és a megkülönböztetésmentességet, ami lehetővé tenné valamennyi versenytárs számára az infrastruktúrához való tisztességes hozzáférést; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a távközléssel kapcsolatos uniós szabályokat, a nemzeti szabályozó hatóságokat pedig arra, hogy hajtsák végre az új generációs hozzáférésről szóló ajánlást; felszólítja a Bizottságot, hogy a szabályozási keretben alkalmazzon több, a beruházásokat ösztönző tényezőt, és biztosítson ösztönzést az infrastrukturális projektekből eredő szinergiák alkalmazása tekintetében;

| 41. | hangsúlyozza a versenyképes piacoknak a megfizethető széles sávú hozzáférés megvalósítása tekintetében fennálló jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak gyorsan végre kell hajtaniuk a felülvizsgált távközlési uniós keretet és az új generációs hozzáférésről szóló ajánlást; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a versenyképes piacoknak a megfizethető széles sávú hozzáférés megvalósítása tekintetében fennálló jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak gyorsan végre kell hajtaniuk a felülvizsgált távközlési uniós keretet és az új generációs hozzáférésről szóló ajánlást;

| 42. | megállapítja, hogy a tagállamoknak egyértelmű iránymutatásokra van szükségük annak biztosításához, hogy – az intézkedések költséghatékonyságának és arányosságának tiszteletben tartása mellett – a pénzeszközöket időben tereljék a széles sávval kapcsolatos kulcsfontosságú célkitűzések irányába; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy a tagállamoknak egyértelmű iránymutatásokra van szükségük annak biztosításához, hogy – az intézkedések költséghatékonyságának és arányosságának tiszteletben tartása mellett – a pénzeszközöket időben tereljék a széles sávval kapcsolatos kulcsfontosságú célkitűzések irányába;

| 43. | felszólít egy új generációs hozzáférésre és nagy sebességű vezeték nélküli (mobil és műholdas) hozzáférésre irányuló beruházásbarát keret kialakítására, amely többek között biztosítja a jogbiztonságot és előmozdítja a beruházásokat, a versenyt és a technológiasemlegességet, továbbá a piacra bízza a technológia megválasztását; |
| --- | --- |

43.

felszólít egy új generációs hozzáférésre és nagy sebességű vezeték nélküli (mobil és műholdas) hozzáférésre irányuló beruházásbarát keret kialakítására, amely többek között biztosítja a jogbiztonságot és előmozdítja a beruházásokat, a versenyt és a technológiasemlegességet, továbbá a piacra bízza a technológia megválasztását;

| 44. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megkülönböztetésmentes hozzáférést a mélyépítési munkálatokhoz, és könnyítsék meg az alépítményekhez való hozzáférést, amely jelentős mértékben csökkenti a befektetési küszöbértéket; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megkülönböztetésmentes hozzáférést a mélyépítési munkálatokhoz, és könnyítsék meg az alépítményekhez való hozzáférést, amely jelentős mértékben csökkenti a befektetési küszöbértéket;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok támogatásával térképezze fel a lefedetlen és a rosszul lefedett területeket; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok támogatásával térképezze fel a lefedetlen és a rosszul lefedett területeket;

| 46. | megjegyzi, hogy a széles sávú hozzáférés maximalizálása és alkalmazása érdekében az uniós politikának hatékony és megfizethető hálózatok, alkalmazások, hozzáférést biztosító berendezések, szolgáltatások és tartalmak létrehozására kell ösztönöznie; bátorítja a tagállamokat, hogy fejlesszék az elektronikus kormányzatot, az elektronikus demokráciát, az elektronikus tanulást és az elektronikus egészségügyi szolgáltatásokat, amelyek fellendítenék a széles sávú hozzáférés iránti keresletet; |
| --- | --- |

46.

megjegyzi, hogy a széles sávú hozzáférés maximalizálása és alkalmazása érdekében az uniós politikának hatékony és megfizethető hálózatok, alkalmazások, hozzáférést biztosító berendezések, szolgáltatások és tartalmak létrehozására kell ösztönöznie; bátorítja a tagállamokat, hogy fejlesszék az elektronikus kormányzatot, az elektronikus demokráciát, az elektronikus tanulást és az elektronikus egészségügyi szolgáltatásokat, amelyek fellendítenék a széles sávú hozzáférés iránti keresletet;

| 47. | hangsúlyozza, hogy amennyiben a piaci erők képesek versenyképes széles sávú hozzáférés biztosítására, a kormányzati politikának a kiépítés előtti akadályok felszámolásával elő kell mozdítania a magánszektor beruházásait és innovációját; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy amennyiben a piaci erők képesek versenyképes széles sávú hozzáférés biztosítására, a kormányzati politikának a kiépítés előtti akadályok felszámolásával elő kell mozdítania a magánszektor beruházásait és innovációját;

| 48. | támogatja a Bizottság arra irányuló tevékenységét, hogy az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve javítsa a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatokra szánt finanszírozást, és hangsúlyozza, hogy ezt a finanszírozást a szolgáltatások sokféleségét támogató nyitott infrastruktúra-projektek felé kell irányítani; |
| --- | --- |

48.

támogatja a Bizottság arra irányuló tevékenységét, hogy az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve javítsa a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatokra szánt finanszírozást, és hangsúlyozza, hogy ezt a finanszírozást a szolgáltatások sokféleségét támogató nyitott infrastruktúra-projektek felé kell irányítani;

| 49. | üdvözli a Bizottság új pénzügyi források és innovatív finanszírozási eszközök feltérképezésére vonatkozó javaslatát; e célból támogatja egy uniós projektkötvény-rendszer létrehozását, amely az EBB-vel együtt és tagállami költségvetési garancia mellett kezelni fogja a magánbefektetők vonakodásának és a nemzeti költségvetések súlyos megszorításainak betudható, jelenleg fennálló pénzügyi forráshiányt; ennélfogva arra sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatokat ezen alternatív finanszírozási forrásnak az európai hozzáadott értékkel rendelkező, nagyobb infrastrukturális projektekre irányuló felhasználását illetően; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Bizottság új pénzügyi források és innovatív finanszírozási eszközök feltérképezésére vonatkozó javaslatát; e célból támogatja egy uniós projektkötvény-rendszer létrehozását, amely az EBB-vel együtt és tagállami költségvetési garancia mellett kezelni fogja a magánbefektetők vonakodásának és a nemzeti költségvetések súlyos megszorításainak betudható, jelenleg fennálló pénzügyi forráshiányt; ennélfogva arra sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő konkrét jogalkotási javaslatokat ezen alternatív finanszírozási forrásnak az európai hozzáadott értékkel rendelkező, nagyobb infrastrukturális projektekre irányuló felhasználását illetően;

| 50. | a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatok kiépítése érdekében továbbra is ösztönzi a megfelelő állami beruházásokat és szervezeti modelleket – különösen a helyi önkormányzatok bevonásával –, a köz- és magánszféra közötti partnerségeket és az adókedvezmények alkalmazását; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a kormányzati politikákat minden szinten össze kell hangolni; |
| --- | --- |

50.

a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatok kiépítése érdekében továbbra is ösztönzi a megfelelő állami beruházásokat és szervezeti modelleket – különösen a helyi önkormányzatok bevonásával –, a köz- és magánszféra közötti partnerségeket és az adókedvezmények alkalmazását; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a kormányzati politikákat minden szinten össze kell hangolni;

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a Bizottság állami támogatásokról szóló iránymutatásaival összhangban – a nemzeti és európai finanszírozási programok, valamint a magánberuházások jobb összehangolása érdekében állapodjanak meg egy uniós széles sávú kiépítési egyezményben, amely elsősorban a vidéki területeket célozza, és uniós szintű következetes eredménymutatókkal együtt biztosítja a szükséges összehangolást; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a Bizottság állami támogatásokról szóló iránymutatásaival összhangban – a nemzeti és európai finanszírozási programok, valamint a magánberuházások jobb összehangolása érdekében állapodjanak meg egy uniós széles sávú kiépítési egyezményben, amely elsősorban a vidéki területeket célozza, és uniós szintű következetes eredménymutatókkal együtt biztosítja a szükséges összehangolást;

| 52. | felszólít egy magas szintű egységes uniós munkacsoport létrehozására az összes érdekelt fél – köztük az elektronikus hálózatok és szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói, a nemzeti szabályozási hatóságok és a BEREC – képviselőinek részvételével, a jövőbeli IT-infrastruktúrára vonatkozó stratégia és konkrét információs társadalmi szolgáltatások kidolgozásával kapcsolatos segítségnyújtás céljából; |
| --- | --- |

52.

felszólít egy magas szintű egységes uniós munkacsoport létrehozására az összes érdekelt fél – köztük az elektronikus hálózatok és szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói, a nemzeti szabályozási hatóságok és a BEREC – képviselőinek részvételével, a jövőbeli IT-infrastruktúrára vonatkozó stratégia és konkrét információs társadalmi szolgáltatások kidolgozásával kapcsolatos segítségnyújtás céljából;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy óvja az internet semlegességére és nyitottságára vonatkozó elveket, valamint hogy mozdítsa elő a végfelhasználók azon képességét, hogy információkhoz férjenek hozzá és információt terjesszenek, valamint a saját választásuk szerinti alkalmazásokat futtassanak és szolgáltatásokat vegyenek igénybe; utasítja a Bizottságot, hogy értékelje, hogy a felülvizsgált uniós távközlési keret végrehajtásához szükség van-e különleges útmutató szabályokra; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy óvja az internet semlegességére és nyitottságára vonatkozó elveket, valamint hogy mozdítsa elő a végfelhasználók azon képességét, hogy információkhoz férjenek hozzá és információt terjesszenek, valamint a saját választásuk szerinti alkalmazásokat futtassanak és szolgáltatásokat vegyenek igénybe; utasítja a Bizottságot, hogy értékelje, hogy a felülvizsgált uniós távközlési keret végrehajtásához szükség van-e különleges útmutató szabályokra;

| 54. | felszólítja a tagállamokat annak megállapítására, hogy milyen intézkedések hozhatók azzal a céllal, hogy elősegítsék az új szolgáltatók piacra jutását, a versenykörnyezet ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a tagállamokat annak megállapítására, hogy milyen intézkedések hozhatók azzal a céllal, hogy elősegítsék az új szolgáltatók piacra jutását, a versenykörnyezet ösztönzése érdekében;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a funkcionális szétválasztás előírására vonatkozóan meghozható tagállami szabályozási intézkedéseket csak kivételes intézkedésként, a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra – különösen annak munkavállalóira és a hálózati beruházásokra irányuló ösztönzőire – gyakorolt várható hatás elemzését követően szabad meghozni; ezt a hatásvizsgálatot meg kell vitatni minden érdekelttel, ideértve a munkavállalók képviselőit; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a funkcionális szétválasztás előírására vonatkozóan meghozható tagállami szabályozási intézkedéseket csak kivételes intézkedésként, a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra – különösen annak munkavállalóira és a hálózati beruházásokra irányuló ösztönzőire – gyakorolt várható hatás elemzését követően szabad meghozni; ezt a hatásvizsgálatot meg kell vitatni minden érdekelttel, ideértve a munkavállalók képviselőit;

Fogyasztói előnyök

| 56. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy iránymutatást készítsen a költségszámításról és a megkülönböztetésmentességről, melyek az Unió kereteiben kulcsfontosságú elvek, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa a versenyt a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatok terén, valamint hogy biztosítsa minden üzemeltető számára a hálózathoz történő tisztességes hozzáférést annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak a szolgáltatások tekintetében széles körű választási lehetőségeket, tisztességes hálózati hozzáférési arányokat és megfizethető árakat lehessen kínálni, valamint hogy ösztönözze a hatékony beruházásokat és a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatokra történő gyors átállást; |
| --- | --- |

56.

tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy iránymutatást készítsen a költségszámításról és a megkülönböztetésmentességről, melyek az Unió kereteiben kulcsfontosságú elvek, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa a versenyt a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatok terén, valamint hogy biztosítsa minden üzemeltető számára a hálózathoz történő tisztességes hozzáférést annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak a szolgáltatások tekintetében széles körű választási lehetőségeket, tisztességes hálózati hozzáférési arányokat és megfizethető árakat lehessen kínálni, valamint hogy ösztönözze a hatékony beruházásokat és a nagy sebességű és nagyon nagy sebességű hálózatokra történő gyors átállást;

| 57. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a digitális társadalmi kirekesztéssel és azokkal az egyéb akadályokkal, amelyek miatt a lakosság egy része internetes hozzáférés nélkül marad, különösen az alacsony jövedelmű közösségekben és a fogyatékossággal élők körében, valamint hogy írják elő valamennyi érdekelt fél számára, hogy biztosítsanak képzést és nyilvános hozzáférést a széles sávú szolgáltatásokhoz, gazdasági segítséget a széles sávú szolgáltatások és berendezések megszerzéséhez, valamint ösztönzőket az egyedi felhasználói igényekre irányuló technológia és tartalom kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a digitális társadalmi kirekesztéssel és azokkal az egyéb akadályokkal, amelyek miatt a lakosság egy része internetes hozzáférés nélkül marad, különösen az alacsony jövedelmű közösségekben és a fogyatékossággal élők körében, valamint hogy írják elő valamennyi érdekelt fél számára, hogy biztosítsanak képzést és nyilvános hozzáférést a széles sávú szolgáltatásokhoz, gazdasági segítséget a széles sávú szolgáltatások és berendezések megszerzéséhez, valamint ösztönzőket az egyedi felhasználói igényekre irányuló technológia és tartalom kifejlesztéséhez;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, hogy a megvalósítható interaktív szolgáltatások elérése és a széles sávra vonatkozó célok követése érdekében a széles sávú hozzáférés vonatkozásában határozzon meg több minőségi jellemzőt, mint amilyen például a fel-és letöltési sebesség, a várakozási idő és a felhasználók által tapasztalt sebesség és az ilyen szolgáltatások hatékony teljesítéséhez szükséges jellemzők; üdvözli a Bizottság munkáját a tényleges felhasználói tapasztalat vonatkozó szempontjainak mérését szolgáló módszer kidolgozása terén; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, hogy a megvalósítható interaktív szolgáltatások elérése és a széles sávra vonatkozó célok követése érdekében a széles sávú hozzáférés vonatkozásában határozzon meg több minőségi jellemzőt, mint amilyen például a fel-és letöltési sebesség, a várakozási idő és a felhasználók által tapasztalt sebesség és az ilyen szolgáltatások hatékony teljesítéséhez szükséges jellemzők; üdvözli a Bizottság munkáját a tényleges felhasználói tapasztalat vonatkozó szempontjainak mérését szolgáló módszer kidolgozása terén;

| 59. | hangsúlyozza az elméleti hálózati sebesség és a tényleges felhasználói tapasztalatok közötti különbséget, mivel a felhasználói tapasztalatok a weboldal kapacitásához és a torlódáshoz stb. is kapcsolódnak; felszólítja a Bizottságot, hogy a BEREC-cel együtt finomítsa a nyújtott széles sávú átviteli sebességre vonatkozó méréseket, céljait pedig ennek megfelelően igazítsa ki, felszólítja továbbá a BEREC-et, hogy dolgozzon ki uniós iránymutatásokat annak biztosítása érdekében, hogy – az új technológia nyújtotta előnyökkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása, az összehasonlíthatóság előmozdítása, valamint a verseny fokozása érdekében – a hirdetett széles sávú átviteli sebességek megfelelően tükrözzék azokat a fel- és letöltési átlagsebességeket, amelyeket a felhasználók ténylegesen elvárhatnak, valamint biztosítsák a fogyasztóknak a felkínált szolgáltatásokkal kapcsolatos teljes körű tájékoztatását; kéri ezért a BEREC-et annak biztosítására, hogy a széles sávú hozzáférés jellemző, fogyasztók által tapasztalható sebességét a hirdetésekben tisztességesen mutassák be az új technológia feltöltéshez és letöltéshez nyújtott előnyeinek átláthatósága érdekében; kéri, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok foganatosítsanak intézkedéseket azon szolgáltatókkal szemben, amelyek nem tartják be a BEREC ajánlásait; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza az elméleti hálózati sebesség és a tényleges felhasználói tapasztalatok közötti különbséget, mivel a felhasználói tapasztalatok a weboldal kapacitásához és a torlódáshoz stb. is kapcsolódnak; felszólítja a Bizottságot, hogy a BEREC-cel együtt finomítsa a nyújtott széles sávú átviteli sebességre vonatkozó méréseket, céljait pedig ennek megfelelően igazítsa ki, felszólítja továbbá a BEREC-et, hogy dolgozzon ki uniós iránymutatásokat annak biztosítása érdekében, hogy – az új technológia nyújtotta előnyökkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása, az összehasonlíthatóság előmozdítása, valamint a verseny fokozása érdekében – a hirdetett széles sávú átviteli sebességek megfelelően tükrözzék azokat a fel- és letöltési átlagsebességeket, amelyeket a felhasználók ténylegesen elvárhatnak, valamint biztosítsák a fogyasztóknak a felkínált szolgáltatásokkal kapcsolatos teljes körű tájékoztatását; kéri ezért a BEREC-et annak biztosítására, hogy a széles sávú hozzáférés jellemző, fogyasztók által tapasztalható sebességét a hirdetésekben tisztességesen mutassák be az új technológia feltöltéshez és letöltéshez nyújtott előnyeinek átláthatósága érdekében; kéri, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok foganatosítsanak intézkedéseket azon szolgáltatókkal szemben, amelyek nem tartják be a BEREC ajánlásait;

| 60. | megismétli a jövőbeli nagy sebességű szolgáltatások jelentőségét, amelyek megvalósítják majd az EU energiahatékonysággal és biztonsággal kapcsolatos célkitűzéseit, és más kommunikációs lehetőségeket (pl. a hatékony és intelligens közlekedési rendszereket, az emberek, az ember és a gépek, valamint a gépek közötti kommunikációs rendszereket); |
| --- | --- |

60.

megismétli a jövőbeli nagy sebességű szolgáltatások jelentőségét, amelyek megvalósítják majd az EU energiahatékonysággal és biztonsággal kapcsolatos célkitűzéseit, és más kommunikációs lehetőségeket (pl. a hatékony és intelligens közlekedési rendszereket, az emberek, az ember és a gépek, valamint a gépek közötti kommunikációs rendszereket);

| 61. | megállapítja, hogy az új optikai hálózatok jó minőségű, egyenletesen nagyobb sebességű hozzáférést kínálnak a fogyasztók számára, mint a létező technológiák; véleménye szerint az optikai kábeleken alapuló széles sávú hozzáférés kiépítésének ott érdemes elsőbbséget adni, ahol hosszú távon a leggazdaságosabb és legtartósabb megoldást jelenti; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy az új optikai hálózatok jó minőségű, egyenletesen nagyobb sebességű hozzáférést kínálnak a fogyasztók számára, mint a létező technológiák; véleménye szerint az optikai kábeleken alapuló széles sávú hozzáférés kiépítésének ott érdemes elsőbbséget adni, ahol hosszú távon a leggazdaságosabb és legtartósabb megoldást jelenti;

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a Parlament részére az EU-ban ténylegesen elérhető széles sávú kínálatról és választékról, valamint az elektronikus hírközlés keretének és az új generációs hozzáférésről szóló ajánlás megvalósítása felé tett előrelépésről; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a Parlament részére az EU-ban ténylegesen elérhető széles sávú kínálatról és választékról, valamint az elektronikus hírközlés keretének és az új generációs hozzáférésről szóló ajánlás megvalósítása felé tett előrelépésről;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze a tagállamok között a bevált gyakorlatokat a tömegközlekedésben nyilvánosan hozzáférhető, ingyenes, nagy sebességű WiFi-hálózatok területén; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze a tagállamok között a bevált gyakorlatokat a tömegközlekedésben nyilvánosan hozzáférhető, ingyenes, nagy sebességű WiFi-hálózatok területén;

| 64. | hangsúlyozza, hogy az új információs és kommunikációs technológiák fejlesztése – a széles sávú internettel karöltve – nagyszerű lehetőséget kínál arra, hogy tovább javítsák a polgárok és az Európai Unió intézményei közötti kommunikációt és párbeszédet; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy az új információs és kommunikációs technológiák fejlesztése – a széles sávú internettel karöltve – nagyszerű lehetőséget kínál arra, hogy tovább javítsák a polgárok és az Európai Unió intézményei közötti kommunikációt és párbeszédet;

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje részletesebben az egyes széles sávú technológiák – különösen az emberek közötti, az ember és a gépek közötti, valamint a gépek közötti kommunikációs rendszerek – egészségre esetlegesen gyakorolt hatásait; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió folyamatosan felügyelje és értékelje a vezeték nélküli internet egészségügyi kockázatait, hogy a polgárokat ne tegyék ki egészségkárosító sugárzásnak; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje részletesebben az egyes széles sávú technológiák – különösen az emberek közötti, az ember és a gépek közötti, valamint a gépek közötti kommunikációs rendszerek – egészségre esetlegesen gyakorolt hatásait; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió folyamatosan felügyelje és értékelje a vezeték nélküli internet egészségügyi kockázatait, hogy a polgárokat ne tegyék ki egészségkárosító sugárzásnak;

E-kezdeményezések: a kereslet előmozdítása

| 66. | külön intézkedések meghozatalát kéri annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben élvezhessék a széles sávú technológiával járó lehetőségeket az elektronikus kereskedelem és az elektronikus közbeszerzés területén; felhívja a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréjére és annak megfontolására, hogy külön programot indítson a kkv-k számára és a széles sávú összeköttetés megvalósítása céljából a digitális menetrenden belül; |
| --- | --- |

66.

külön intézkedések meghozatalát kéri annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben élvezhessék a széles sávú technológiával járó lehetőségeket az elektronikus kereskedelem és az elektronikus közbeszerzés területén; felhívja a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréjére és annak megfontolására, hogy külön programot indítson a kkv-k számára és a széles sávú összeköttetés megvalósítása céljából a digitális menetrenden belül;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a hatás és a társadalmi előny optimalizálása érdekében a széles sávú szolgáltatások beindításának együtt kell járnia a kereslet tudatosítására irányuló tájékoztató és oktatási programokkal; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a hatás és a társadalmi előny optimalizálása érdekében a széles sávú szolgáltatások beindításának együtt kell járnia a kereslet tudatosítására irányuló tájékoztató és oktatási programokkal;

| 68. | felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a hiányos e-ismeretek felszámolása terén tett erőfeszítéseiket az oktatás minden szintjén és a valamennyi polgár számára biztosított élethosszig tartó oktatáson keresztül, különös figyelmet fordítva az informatika területén gyér készségekkel rendelkező polgárokra; rámutat, hogy az Európai Unióban a széles sávú hozzáférésbe történő beruházás csak abban az esetben lehet eredményes, ha a technológiai beruházások és a polgárok informatikai készségeire irányuló beruházások karöltve valósulnak meg; hangsúlyozza az új technológiák szerepét az oktatásban, és megjegyzi, hogy a technikai jártasság a jövőben nem csupán cél, hanem az élethosszig tartó tanulás és a társadalmi kohézió megvalósításának alapvető eszköze; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a hiányos e-ismeretek felszámolása terén tett erőfeszítéseiket az oktatás minden szintjén és a valamennyi polgár számára biztosított élethosszig tartó oktatáson keresztül, különös figyelmet fordítva az informatika területén gyér készségekkel rendelkező polgárokra; rámutat, hogy az Európai Unióban a széles sávú hozzáférésbe történő beruházás csak abban az esetben lehet eredményes, ha a technológiai beruházások és a polgárok informatikai készségeire irányuló beruházások karöltve valósulnak meg; hangsúlyozza az új technológiák szerepét az oktatásban, és megjegyzi, hogy a technikai jártasság a jövőben nem csupán cél, hanem az élethosszig tartó tanulás és a társadalmi kohézió megvalósításának alapvető eszköze;

| 69. | felszólítja a tagállamokat és az ágazatot, hogy átfogó átképzési és képzési programokon keresztül tegye képessé az embereket új készségek megszerzésére, valamint hogy a technológiai változást kísérjék aktív munkaerő-piaci politikák is; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a tagállamokat és az ágazatot, hogy átfogó átképzési és képzési programokon keresztül tegye képessé az embereket új készségek megszerzésére, valamint hogy a technológiai változást kísérjék aktív munkaerő-piaci politikák is;

| 70. | felszólítja a tagállamokat, hogy ügyeljenek a Bizottság által az e-kormányzati cselekvési tervben tett ajánlásokra, és alkalmazzanak e-közbeszerzést, fogadjanak el nyílt adatkezelési stratégiát a közszféra adataihoz való hozzáférést illetően, támogassák az elektronikus személyi azonosítást, valamint biztosítsák az aláírások páneurópai és világszintű interoperabilitását; emlékeztet arra, hogy minden intézkedésnek a közigazgatás keretében zajló bürokratikus folyamatok egyszerűsítésére kell irányulnia; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a tagállamokat, hogy ügyeljenek a Bizottság által az e-kormányzati cselekvési tervben tett ajánlásokra, és alkalmazzanak e-közbeszerzést, fogadjanak el nyílt adatkezelési stratégiát a közszféra adataihoz való hozzáférést illetően, támogassák az elektronikus személyi azonosítást, valamint biztosítsák az aláírások páneurópai és világszintű interoperabilitását; emlékeztet arra, hogy minden intézkedésnek a közigazgatás keretében zajló bürokratikus folyamatok egyszerűsítésére kell irányulnia;

| 71. | felszólítja a Bizottságot, hogy internetes erőforrások és elektronikus számlázás (az e-számlázásra vonatkozó kezdeményezés) alkalmazásával gyorsítsa fel a közbeszerzési műveleteket; |
| --- | --- |

71.

felszólítja a Bizottságot, hogy internetes erőforrások és elektronikus számlázás (az e-számlázásra vonatkozó kezdeményezés) alkalmazásával gyorsítsa fel a közbeszerzési műveleteket;

| 72. | támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az e-egészségügy és a páneurópai egészségügyi információs infrastruktúra, amely fokozza a betegek önrendelkezését és életminőségét; megállapítja, hogy az EU idősödő lakosságára figyelemmel az ilyen szolgáltatásoknak mindenütt és mindenkor – akár mobilkészülékeken keresztül is – elérhetőnek, és mindenekelőtt megfizethetőnek kell lenniük; úgy véli, hogy a betegközpontú egészségügyi rendszer páneurópai egészségügyi információs infrastruktúrájának végrehajtása érdekében a következő intézkedéseket kell megtenni:






  — | a különböző uniós egészségügyi hatóságok közötti, az olyan normákra vonatkozó uniós szintű megállapodások végrehajtása, amelyek lehetővé fogják tenni az európai egészségügyi információs infrastruktúra keretében a megfelelő információkhoz való integrált hozzáférést; a hatóságok valamennyi – helyi, nemzeti és uniós – szinten történő bevonása; |
| --- | --- | --- |

72.

támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az e-egészségügy és a páneurópai egészségügyi információs infrastruktúra, amely fokozza a betegek önrendelkezését és életminőségét; megállapítja, hogy az EU idősödő lakosságára figyelemmel az ilyen szolgáltatásoknak mindenütt és mindenkor – akár mobilkészülékeken keresztül is – elérhetőnek, és mindenekelőtt megfizethetőnek kell lenniük; úgy véli, hogy a betegközpontú egészségügyi rendszer páneurópai egészségügyi információs infrastruktúrájának végrehajtása érdekében a következő intézkedéseket kell megtenni:

—

a különböző uniós egészségügyi hatóságok közötti, az olyan normákra vonatkozó uniós szintű megállapodások végrehajtása, amelyek lehetővé fogják tenni az európai egészségügyi információs infrastruktúra keretében a megfelelő információkhoz való integrált hozzáférést; a hatóságok valamennyi – helyi, nemzeti és uniós – szinten történő bevonása;

| — | az európai egészségügyi információs infrastruktúra végrehajtása; ez hatalmas fejlesztési erőfeszítéssel fog járni annak érdekében, hogy megkönnyítse a különböző helyeken tárolt információk integrálását, valamint az alapvető betegközpontú szolgáltatások elvégzését a betegek támogatása céljából, a kezeléshez való hozzájárulást és a kifizetést mindenkor és mindenhol biztosítva; |
| --- | --- |

—

az európai egészségügyi információs infrastruktúra végrehajtása; ez hatalmas fejlesztési erőfeszítéssel fog járni annak érdekében, hogy megkönnyítse a különböző helyeken tárolt információk integrálását, valamint az alapvető betegközpontú szolgáltatások elvégzését a betegek támogatása céljából, a kezeléshez való hozzájárulást és a kifizetést mindenkor és mindenhol biztosítva;

| 73. | támogatja a tengeri ágazatra irányuló innovatív széles sávú szolgáltatásokat, és üdvözli, hogy a Bizottság és a tagállamok tárgyalásokat folytatnak egy új e-tengeri kezdeményezésről a SafeSeaNet projekt alapján, amelynek célja az is, hogy kezelje a logisztikával, vámokkal, határellenőrzéssel, környezettel, halászati műveletekkel, kommunikációval, valamint a biztonsági kérdésekkel kapcsolatos információkat is; |
| --- | --- |

73.

támogatja a tengeri ágazatra irányuló innovatív széles sávú szolgáltatásokat, és üdvözli, hogy a Bizottság és a tagállamok tárgyalásokat folytatnak egy új e-tengeri kezdeményezésről a SafeSeaNet projekt alapján, amelynek célja az is, hogy kezelje a logisztikával, vámokkal, határellenőrzéssel, környezettel, halászati műveletekkel, kommunikációval, valamint a biztonsági kérdésekkel kapcsolatos információkat is;

| 74. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai hozzáadott értéket képviselő projektekben a széles sávú kommunikáció innovatív alkalmazásaként mozdítsa elő a legújabb generációs műholdak alkalmazását, beleértve a globális tengeri vészjelző és biztonsági rendszer, valamint az új generációs, Broadband Global Area Network és a tengeri FleetBroadband szolgáltatások használatának előmozdítását; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai hozzáadott értéket képviselő projektekben a széles sávú kommunikáció innovatív alkalmazásaként mozdítsa elő a legújabb generációs műholdak alkalmazását, beleértve a globális tengeri vészjelző és biztonsági rendszer, valamint az új generációs, Broadband Global Area Network és a tengeri FleetBroadband szolgáltatások használatának előmozdítását;

| 75. | emlékeztet arra, hogy a digitális menetrendet össze kell kapcsolni az új, növekedést serkentő szolgáltatások – mint például az e-kereskedelem, e-egészségügy, e-tanulás és e-bank – nyújtásával; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet arra, hogy a digitális menetrendet össze kell kapcsolni az új, növekedést serkentő szolgáltatások – mint például az e-kereskedelem, e-egészségügy, e-tanulás és e-bank – nyújtásával;

| 76. | hangsúlyozza a magánélet védelmére vonatkozó szilárd uniós keret fontosságát, és üdvözli az adatvédelmi irányelv jelenleg folyó felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a magánélet védelmére vonatkozó szilárd uniós keret fontosságát, és üdvözli az adatvédelmi irányelv jelenleg folyó felülvizsgálatát;

*

* *

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

77.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 251., 2010.9.25., 35. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0220.

(3)  HL C 235., 2009.9.30., 7. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0207.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 45. o.

(6)  HL C 117. E, 2010.5.6., 206. o.

(7)  HL C 8. E, 2010.1.14., 60. o.

(8)  HL C 146. E, 2008.6.12., 87. o.

(9)  HL C 287. E, 2007.11.29., 364. o.

(10)  HL C 291. E, 2006.11.30., 133. o.

(11)  HL C 133. E, 2006.6.8., 140. o.

(12)  HL C 104., 1999.4.14., 128. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/101 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/101

---

2011. július 6., szerdaA személyes adatok Európai Unión belüli védelme

P7_TA(2011)0323

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről (2011/2025(INI))

2013/C 33 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7. és 8. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), és különösen annak a magán- és családi élet védelméről szóló 8. cikkére, valamint a hatékony jogorvoslatról szóló 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7. és 8. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), és különösen annak a magán- és családi élet védelméről szóló 8. cikkére, valamint a hatékony jogorvoslatról szóló 13. cikkére,

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (2),

| — | tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (4),

| — | tekintettel az Európa Tanács 1981. január 28-i 108. egyezményére az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről, melyet a 95/46/EK irányelv fejleszt ki, valamint az ahhoz tartozó, a felügyeleti hatóságokra és a határokon átnyúló adatáramlásra vonatkozó 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre, valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett ajánlásaira, különösen az R (87) 15. sz. ajánlására a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználásának szabályozásáról, valamint a CM/Rec(2010)13 sz. ajánlására a profilalkotással összefüggésben az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 1981. január 28-i 108. egyezményére az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről, melyet a 95/46/EK irányelv fejleszt ki, valamint az ahhoz tartozó, a felügyeleti hatóságokra és a határokon átnyúló adatáramlásra vonatkozó 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre, valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett ajánlásaira, különösen az R (87) 15. sz. ajánlására a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználásának szabályozásáról, valamint a CM/Rec(2010)13 sz. ajánlására a profilalkotással összefüggésben az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1990-ben közzétett, a számítógépre vitt személyes adatállományok szabályozásáról szóló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1990-ben közzétett, a számítógépre vitt személyes adatállományok szabályozásáról szóló iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményre (COM(2010)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményre (COM(2010)0609),

| — | tekintettel „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményről szóló tanácsi következtetésekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményről szóló tanácsi következtetésekre (5),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. január 14-i véleményére „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. január 14-i véleményére „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményről,

| — | tekintettel a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport közös hozzászólására az Európai Bizottság által „A magánélet jövője” címmel a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről tartott konzultációhoz (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport közös hozzászólására az Európai Bizottság által „A magánélet jövője” címmel a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről tartott konzultációhoz (6),

| — | tekintettel a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 8/2010. véleményére (7) az alkalmazandó jogról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 8/2010. véleményére (7) az alkalmazandó jogról,

| — | tekintettel az adatvédelemről szóló korábbi állásfoglalásaira és a stockholmi programról szóló állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatvédelemről szóló korábbi állásfoglalásaira és a stockholmi programról szóló állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0244/2011),

| A. | mivel az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv és a 2009/140/EK számú uniós telekommunikációs irányelvcsomag lehetővé teszik a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlását, |
| --- | --- |

A.

mivel az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv és a 2009/140/EK számú uniós telekommunikációs irányelvcsomag lehetővé teszik a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlását,

| B. | mivel az EU-ban, a tagállamokban és azon túl is az adatvédelmi jogszabályok olyan jogi hagyományt teremtettek, amelyet fenn kell tartani és el kell mélyíteni, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban, a tagállamokban és azon túl is az adatvédelmi jogszabályok olyan jogi hagyományt teremtettek, amelyet fenn kell tartani és el kell mélyíteni,

| C. | mivel az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv alapelve továbbra is érvényben marad, azonban annak átültetése és végrehajtása tekintetében a tagállamok által alkalmazott megközelítésekben eltérések figyelhetők meg; mivel az adatvédelem területén felmerülő kihívások sokaságának kezeléséhez az EU-nak – alapos hatásvizsgálatot követően – szüksége van egy átfogó, következetes és hatékony keretre, amely minden körülmények között képes megvédeni az egyének alapvető jogait, különösen a magánélethez való jogát a személyes adatok feldolgozása tekintetében az EU-n belül és azon kívül, az adatvédelem területén felmerülő olyan kihívások sokaságának kezelése érdekében, mint amilyen a globalizáció, a technológiai fejlődés, az online tevékenységek fokozódása, az egyre több tevékenységhez kapcsolódó alkalmazás, és a biztonsági kihívások (pl. a terrorizmus elleni küzdelem), mivel egy ilyen jellegű adatvédelmi keret megerősítheti a jogbiztonságot, minimális szinten tarthatja az adminisztratív terheket, egyenlő feltételeket biztosíthat a gazdasági szereplők számára, elősegítheti az egységes digitális piac létrejöttét, és bizalmat kelthet az egyénekben az adatkezelők és a végrehajtó hatóságok magatartása iránt,. |
| --- | --- |

C.

mivel az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv alapelve továbbra is érvényben marad, azonban annak átültetése és végrehajtása tekintetében a tagállamok által alkalmazott megközelítésekben eltérések figyelhetők meg; mivel az adatvédelem területén felmerülő kihívások sokaságának kezeléséhez az EU-nak – alapos hatásvizsgálatot követően – szüksége van egy átfogó, következetes és hatékony keretre, amely minden körülmények között képes megvédeni az egyének alapvető jogait, különösen a magánélethez való jogát a személyes adatok feldolgozása tekintetében az EU-n belül és azon kívül, az adatvédelem területén felmerülő olyan kihívások sokaságának kezelése érdekében, mint amilyen a globalizáció, a technológiai fejlődés, az online tevékenységek fokozódása, az egyre több tevékenységhez kapcsolódó alkalmazás, és a biztonsági kihívások (pl. a terrorizmus elleni küzdelem), mivel egy ilyen jellegű adatvédelmi keret megerősítheti a jogbiztonságot, minimális szinten tarthatja az adminisztratív terheket, egyenlő feltételeket biztosíthat a gazdasági szereplők számára, elősegítheti az egységes digitális piac létrejöttét, és bizalmat kelthet az egyénekben az adatkezelők és a végrehajtó hatóságok magatartása iránt,.

| D. | mivel az adatvédelmi rendelkezések megsértése komoly kockázatokat jelenthet az egyének alapvető jogaira és a tagállamok értékeire nézve, mivel az EU és tagállamai kötelesek hatékony intézkedéseket tenni az egyéni jogok bárminemű megsértése ellen, mivel az ilyen jellegű jogsértések a polgárok bizalomvesztéséhez vezetnek, ami gyengíti az új technológiák célravezető használatát, ezért a személyes adatok helytelen kezelése és az azokkal való visszaélés megfelelő, súlyos és visszatartó erejű szankciókkal büntetendő, beleértve a büntetőjogi szankciókat is; |
| --- | --- |

D.

mivel az adatvédelmi rendelkezések megsértése komoly kockázatokat jelenthet az egyének alapvető jogaira és a tagállamok értékeire nézve, mivel az EU és tagállamai kötelesek hatékony intézkedéseket tenni az egyéni jogok bárminemű megsértése ellen, mivel az ilyen jellegű jogsértések a polgárok bizalomvesztéséhez vezetnek, ami gyengíti az új technológiák célravezető használatát, ezért a személyes adatok helytelen kezelése és az azokkal való visszaélés megfelelő, súlyos és visszatartó erejű szankciókkal büntetendő, beleértve a büntetőjogi szankciókat is;

| E. | mivel teljes mértékben figyelembe kell venni a Chartában rögzített egyéb fontos alapvető jogokat és a Szerződésekben foglalt egyéb célkitűzéseket, így például a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jogot1 és az átláthatóság elvét, miközben biztosítani kell a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot, |
| --- | --- |

E.

mivel teljes mértékben figyelembe kell venni a Chartában rögzített egyéb fontos alapvető jogokat és a Szerződésekben foglalt egyéb célkitűzéseket, így például a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jogot1 és az átláthatóság elvét, miközben biztosítani kell a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot,

| F. | mivel az EUMSZ 16. cikkében meghatározott új jogalap és a személyes adatok védelméhez való jog önálló jogként való elismerése az alapjogi charta 8. cikkében teljes mértékben, valamint a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog önálló jogként való elismerése az alapjogi charta 7. cikkében szükségessé teszi és támogatja az adatvédelem átfogó megközelítését minden olyan területen, ahol személyes adatokat dolgoznak fel, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést, az EUSZ 39. cikkében meghatározott egyedi szabályok sérelme nélkül a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) területét, valamint az EU intézményei és szervei által végzett adatfeldolgozást is beleértve, |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSZ 16. cikkében meghatározott új jogalap és a személyes adatok védelméhez való jog önálló jogként való elismerése az alapjogi charta 8. cikkében teljes mértékben, valamint a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog önálló jogként való elismerése az alapjogi charta 7. cikkében szükségessé teszi és támogatja az adatvédelem átfogó megközelítését minden olyan területen, ahol személyes adatokat dolgoznak fel, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést, az EUSZ 39. cikkében meghatározott egyedi szabályok sérelme nélkül a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) területét, valamint az EU intézményei és szervei által végzett adatfeldolgozást is beleértve,

| G. | mivel rendkívül fontos, hogy a jogalkotási megoldások mérlegelésekor számításba vegyenek egy sor kulcsfontosságú tényezőt, konkrétan az adott időbeli kereten belüli hatékony és tényleges, minden körülmények között biztosított, politikai preferenciától független védelmet; mivel a keretnek hosszú időn át stabilnak kell lennie, és a jog gyakorlására vonatkozó korlátozásoknak – ahol és amennyiben ezekre szükség van – kivételesnek, jogszerűnek, feltétlenül szükségesnek és arányosnak kell lenniük, és soha nem érinthetik magának a jognak a lényegi elemeit, |
| --- | --- |

G.

mivel rendkívül fontos, hogy a jogalkotási megoldások mérlegelésekor számításba vegyenek egy sor kulcsfontosságú tényezőt, konkrétan az adott időbeli kereten belüli hatékony és tényleges, minden körülmények között biztosított, politikai preferenciától független védelmet; mivel a keretnek hosszú időn át stabilnak kell lennie, és a jog gyakorlására vonatkozó korlátozásoknak – ahol és amennyiben ezekre szükség van – kivételesnek, jogszerűnek, feltétlenül szükségesnek és arányosnak kell lenniük, és soha nem érinthetik magának a jognak a lényegi elemeit,

| H. | mivel az adatok összegyűjtése, elemzése, cseréje és a velük való visszaélés, valamint a „profilalkotás” veszélye – amelyeket a technikai fejlesztések összetettsége ösztönöz – soha nem látott méreteket ölt, és ebből következően erős adatvédelmi szabályokat tesz szükségessé, például az alkalmazandó jogszabályra vonatkozóan, valamint minden érdekelt fél felelősségének meghatározását az EU adatvédelmi jogszabályainak végrehajtása tekintetében, mivel egyre több vállalkozás és kereskedő alkalmaz törzsvásárlói kártyákat (ilyenek a tagsági kártyák, a kedvezményekre vagy kedvezményes vásárlásra feljogosító kártyák stb.), és ezeket felhasználják vagy felhasználhatják a fogyasztók profilmeghatározására, |
| --- | --- |

H.

mivel az adatok összegyűjtése, elemzése, cseréje és a velük való visszaélés, valamint a „profilalkotás” veszélye – amelyeket a technikai fejlesztések összetettsége ösztönöz – soha nem látott méreteket ölt, és ebből következően erős adatvédelmi szabályokat tesz szükségessé, például az alkalmazandó jogszabályra vonatkozóan, valamint minden érdekelt fél felelősségének meghatározását az EU adatvédelmi jogszabályainak végrehajtása tekintetében, mivel egyre több vállalkozás és kereskedő alkalmaz törzsvásárlói kártyákat (ilyenek a tagsági kártyák, a kedvezményekre vagy kedvezményes vásárlásra feljogosító kártyák stb.), és ezeket felhasználják vagy felhasználhatják a fogyasztók profilmeghatározására,

| I. | mivel a személyazonossággal való visszaéléstől való félelem, valamint a személyes adatok feldolgozására és felhasználására vonatkozó átláthatóság hiánya miatt az emberek az on-line vásárláskor nem érzik magukat olyan biztonságban, mint a hagyományos vásárláskor, |
| --- | --- |

I.

mivel a személyazonossággal való visszaéléstől való félelem, valamint a személyes adatok feldolgozására és felhasználására vonatkozó átláthatóság hiánya miatt az emberek az on-line vásárláskor nem érzik magukat olyan biztonságban, mint a hagyományos vásárláskor,

| J. | mivel a technológia egyre inkább lehetővé teszi a személyes adatok létrehozását, elküldését, feldolgozását és tárolását bárhol és bármikor, számos különböző formában, és mivel ezzel összefüggésben döntő fontosságú, hogy az érintettek továbbra is hatékony ellenőrzést gyakorolhassanak saját adataik felett, |
| --- | --- |

J.

mivel a technológia egyre inkább lehetővé teszi a személyes adatok létrehozását, elküldését, feldolgozását és tárolását bárhol és bármikor, számos különböző formában, és mivel ezzel összefüggésben döntő fontosságú, hogy az érintettek továbbra is hatékony ellenőrzést gyakorolhassanak saját adataik felett,

| K. | mivel az adatvédelemhez és a magánélethez való alapvető jog magában foglalja az egyének védelmét azzal szemben, hogy maga az állam vagy magánszervezetek megfigyeljék őket vagy adataikkal visszaéljenek, |
| --- | --- |

K.

mivel az adatvédelemhez és a magánélethez való alapvető jog magában foglalja az egyének védelmét azzal szemben, hogy maga az állam vagy magánszervezetek megfigyeljék őket vagy adataikkal visszaéljenek,

| L. | mivel a magánélet védelme és a biztonság lehetséges egyszerre, és mindkettő kulcsfontosságú a polgárok számára, azaz nincs szükség arra, hogy válasszanak a szabadság és a biztonság között, |
| --- | --- |

L.

mivel a magánélet védelme és a biztonság lehetséges egyszerre, és mindkettő kulcsfontosságú a polgárok számára, azaz nincs szükség arra, hogy válasszanak a szabadság és a biztonság között,

| M. | mivel a gyermekek különleges védelmet érdemelnek, mivel kevésbé lehetnek tudatában a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos kockázatoknak, következményeknek, biztosítékoknak és jogoknak, mivel az interneten gyorsan terjednek a közösségi hálózati weboldalak, és főként a fiatalok teszik közzé személyes adataikat ezeken az oldalakon, |
| --- | --- |

M.

mivel a gyermekek különleges védelmet érdemelnek, mivel kevésbé lehetnek tudatában a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos kockázatoknak, következményeknek, biztosítékoknak és jogoknak, mivel az interneten gyorsan terjednek a közösségi hálózati weboldalak, és főként a fiatalok teszik közzé személyes adataikat ezeken az oldalakon,

| N. | mivel az érintetteknek a nemzeti adatvédelmi hatóságok általi hatékony ellenőrzése átlátható magatartást követel meg az adatkezelők részéről, |
| --- | --- |

N.

mivel az érintetteknek a nemzeti adatvédelmi hatóságok általi hatékony ellenőrzése átlátható magatartást követel meg az adatkezelők részéről,

| O. | mivel nem minden adatkezelő online vállalkozás, ezért az új adatvédelmi szabályoknak ki kell terjedniük mind az online, mind pedig az offline környezetre, egyúttal figyelembe véve a közöttük fennálló lehetséges különbségeket, |
| --- | --- |

O.

mivel nem minden adatkezelő online vállalkozás, ezért az új adatvédelmi szabályoknak ki kell terjedniük mind az online, mind pedig az offline környezetre, egyúttal figyelembe véve a közöttük fennálló lehetséges különbségeket,

| P. | mivel a nemzeti adatvédelmi hatóságokra igen eltérő szabályok vonatkoznak a 27 tagállamban, különösen jogállásukat, erőforrásaikat és hatásköreiket illetően, |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzeti adatvédelmi hatóságokra igen eltérő szabályok vonatkoznak a 27 tagállamban, különösen jogállásukat, erőforrásaikat és hatásköreiket illetően,

| Q. | mivel a személyes adatok határokon átnyúló áramlásához a szükséges alapot egy erős európai és nemzetközi adatvédelmi rendszer jelenti, és mivel az adatvédelmi jogszabályok és végrehajtásuk jelenlegi különbségei a világgazdaságot, az egységes európai piacot, valamint az alapvető jogok és az egyéni szabadságok védelmét egyaránt érintik, a jogbiztonság, az egyértelmű szerződéses viszonyok, az e-kereskedelem és az e-vállalkozások fejlődése, a fogyasztók rendszerbe vetett bizalma, a határokon átívelő ügyletek és vállalkozások, a globális gazdaság és az egységes európai piac szempontjából; mivel ebben az összefüggésben fontos az adatcsere, hogy nemzeti és nemzetközi szinten is lehetővé tegyék és biztosítsák a közbiztonságot; mivel az adatcsere előfeltétele a szükségesség, az arányosság, a célhoz kötöttség, a felügyelet és a megfelelőség, |
| --- | --- |

Q.

mivel a személyes adatok határokon átnyúló áramlásához a szükséges alapot egy erős európai és nemzetközi adatvédelmi rendszer jelenti, és mivel az adatvédelmi jogszabályok és végrehajtásuk jelenlegi különbségei a világgazdaságot, az egységes európai piacot, valamint az alapvető jogok és az egyéni szabadságok védelmét egyaránt érintik, a jogbiztonság, az egyértelmű szerződéses viszonyok, az e-kereskedelem és az e-vállalkozások fejlődése, a fogyasztók rendszerbe vetett bizalma, a határokon átívelő ügyletek és vállalkozások, a globális gazdaság és az egységes európai piac szempontjából; mivel ebben az összefüggésben fontos az adatcsere, hogy nemzeti és nemzetközi szinten is lehetővé tegyék és biztosítsák a közbiztonságot; mivel az adatcsere előfeltétele a szükségesség, az arányosság, a célhoz kötöttség, a felügyelet és a megfelelőség,

| R. | mivel az adatok EU-ból harmadik országokba való továbbítására irányadó jelenlegi szabályok és feltételek eltérő megközelítésekhez és gyakorlatokhoz vezetnek különböző tagállamokban; mivel ezzel összefüggésben döntő fontosságú, hogy az érintettek jogait teljes mértékben biztosítsák azokban a harmadik országokban, ahová a személyes adatokat továbbítják és ahol azokat feldolgozzák, |
| --- | --- |

R.

mivel az adatok EU-ból harmadik országokba való továbbítására irányadó jelenlegi szabályok és feltételek eltérő megközelítésekhez és gyakorlatokhoz vezetnek különböző tagállamokban; mivel ezzel összefüggésben döntő fontosságú, hogy az érintettek jogait teljes mértékben biztosítsák azokban a harmadik országokban, ahová a személyes adatokat továbbítják és ahol azokat feldolgozzák,

Teljes körű részvétel egy átfogó megközelítéssel

| 1. | határozottan üdvözli és támogatja „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményt és azt, hogy kiemelten foglalkozik a meglévő rendelkezések megerősítésével, új elvek és mechanizmusok előterjesztésével, valamint az adatvédelem következetességének és magas szintű normáinak biztosításával a Lisszaboni Szerződés (EUMSZ 16. cikke) és a mára már kötelező érvényű Alapjogi Charta, különösen annak 8. cikke hatálybalépését követően kialakult helyzetben; |
| --- | --- |

1.

határozottan üdvözli és támogatja „A személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítése” című bizottsági közleményt és azt, hogy kiemelten foglalkozik a meglévő rendelkezések megerősítésével, új elvek és mechanizmusok előterjesztésével, valamint az adatvédelem következetességének és magas szintű normáinak biztosításával a Lisszaboni Szerződés (EUMSZ 16. cikke) és a mára már kötelező érvényű Alapjogi Charta, különösen annak 8. cikke hatálybalépését követően kialakult helyzetben;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a 95/46/EK irányelvben meghatározott normák és elvek ideális kiindulópontot jelentenek, és ezeket a korszerű adatvédelmi jogszabály keretében jobban ki kell dolgozni, ki kell terjeszteni és végre kell hajtani; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a 95/46/EK irányelvben meghatározott normák és elvek ideális kiindulópontot jelentenek, és ezeket a korszerű adatvédelmi jogszabály keretében jobban ki kell dolgozni, ki kell terjeszteni és végre kell hajtani;

| 3. | hangsúlyozza a 95/46/EK irányelv 9. cikkének fontosságát, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy biztosítsanak mentességet az adatvédelmi szabályok alól, ha a személyes adatokat kizárólag újságírás, vagy művészi, illetve irodalmi kifejezés céljából használják fel; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot ezen kivételek fenntartásának biztosítására, valamint hogy tegyenek meg mindent annak értékelése érdekében, hogy a sajtószabadság védelmét szolgáló bármely esetleges új rendelkezés tükrében szükség van-e e kivételek továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a 95/46/EK irányelv 9. cikkének fontosságát, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy biztosítsanak mentességet az adatvédelmi szabályok alól, ha a személyes adatokat kizárólag újságírás, vagy művészi, illetve irodalmi kifejezés céljából használják fel; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot ezen kivételek fenntartásának biztosítására, valamint hogy tegyenek meg mindent annak értékelése érdekében, hogy a sajtószabadság védelmét szolgáló bármely esetleges új rendelkezés tükrében szükség van-e e kivételek továbbfejlesztésére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az új keretrendszer elveként fenn kell tartani a 95/46/EK irányelv technológiasemleges megközelítését; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az új keretrendszer elveként fenn kell tartani a 95/46/EK irányelv technológiasemleges megközelítését;

| 5. | elismeri, hogy a technológiai fejlődés egyrészről új veszélyeket teremtett a személyes adatok védelme terén, másrészről pedig az információs technológiák – mindennapi és rendszerint ártalmatlan célokra történő –használatának óriási mértékű növekedéséhez vezetett, és hogy ezek a fejlemények megkövetelik a jelenlegi adatvédelmi szabályok alapos vizsgálatát annak garantálása érdekében, hogy i. a szabályok továbbra is magas szintű védelmet biztosítsanak, ii. a szabályok a továbbiakban is megteremtsék a megfelelő egyensúlyt a személyes adatok védelme, valamint a szólásszabadság és a tájékozódás szabadsága között, és hogy iii. a szabályok szükségtelenül ne akadályozzák a személyes adatok mindennapi, jellemzően ártalmatlan feldolgozását; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a technológiai fejlődés egyrészről új veszélyeket teremtett a személyes adatok védelme terén, másrészről pedig az információs technológiák – mindennapi és rendszerint ártalmatlan célokra történő –használatának óriási mértékű növekedéséhez vezetett, és hogy ezek a fejlemények megkövetelik a jelenlegi adatvédelmi szabályok alapos vizsgálatát annak garantálása érdekében, hogy i. a szabályok továbbra is magas szintű védelmet biztosítsanak, ii. a szabályok a továbbiakban is megteremtsék a megfelelő egyensúlyt a személyes adatok védelme, valamint a szólásszabadság és a tájékozódás szabadsága között, és hogy iii. a szabályok szükségtelenül ne akadályozzák a személyes adatok mindennapi, jellemzően ártalmatlan feldolgozását;

| 6. | úgy véli, hogy az általános adatvédelmi szabályok alkalmazását feltétlenül ki kell terjeszteni a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére, a belföldi szintű adatfeldolgozást is beleértve, különösen figyelembe véve azt a megkérdőjelezhető tendenciát, hogy bűnüldözési céllal módszeresen újra felhasználják a magánszféra személyes adatait, ugyanakkor – kivételes, egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges esetben és arányos módon – szűk körű és harmonizált korlátozásokat kell engedélyezni a magánszemélyek egyes adatvédelmi jogosultságai tekintetében; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az általános adatvédelmi szabályok alkalmazását feltétlenül ki kell terjeszteni a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére, a belföldi szintű adatfeldolgozást is beleértve, különösen figyelembe véve azt a megkérdőjelezhető tendenciát, hogy bűnüldözési céllal módszeresen újra felhasználják a magánszféra személyes adatait, ugyanakkor – kivételes, egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges esetben és arányos módon – szűk körű és harmonizált korlátozásokat kell engedélyezni a magánszemélyek egyes adatvédelmi jogosultságai tekintetében;

| 7. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új keret hatálya kiterjedjen a személyes adatoknak az Európai Unió intézményei és szervei által történő feldolgozására, amire a 45/2001/EK rendelet az irányadó; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új keret hatálya kiterjedjen a személyes adatoknak az Európai Unió intézményei és szervei által történő feldolgozására, amire a 45/2001/EK rendelet az irányadó;

| 8. | elismeri, hogy további, megerősített kiegészítő intézkedésekre lehet szükség annak meghatározása érdekében, hogy az átfogó keret által meghatározott általános elvek vonatkoznak-e az egyes ágazatokban zajló tevékenységekre és adatfeldolgozásra, ahogy ez az e-adatvédelmi irányelv esetében már megtörtént, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az ágazatspecifikus szabályok semmilyen körülmények között nem csökkenthetik a keretjogszabály által biztosított védelmi szintet, és szigorúan meghatározzák az általános adatvédelmi elvektől való kivételes, szükséges, legitim és szűkre szabott eltéréseket; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy további, megerősített kiegészítő intézkedésekre lehet szükség annak meghatározása érdekében, hogy az átfogó keret által meghatározott általános elvek vonatkoznak-e az egyes ágazatokban zajló tevékenységekre és adatfeldolgozásra, ahogy ez az e-adatvédelmi irányelv esetében már megtörtént, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az ágazatspecifikus szabályok semmilyen körülmények között nem csökkenthetik a keretjogszabály által biztosított védelmi szintet, és szigorúan meghatározzák az általános adatvédelmi elvektől való kivételes, szükséges, legitim és szűkre szabott eltéréseket;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az EU adatvédelmi jogszabályának jelenlegi felülvizsgálata írja elő:






  — | a jogbiztonságot garantáló teljes harmonizációt és minden körülmények között biztosítva az egyének egységes és magas szintű védelmét, |
| --- | --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az EU adatvédelmi jogszabályának jelenlegi felülvizsgálata írja elő:

—

a jogbiztonságot garantáló teljes harmonizációt és minden körülmények között biztosítva az egyének egységes és magas szintű védelmét,

| — | az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok további tisztázását annak érdekében, hogy az egyének számára azonos szintű védelmet biztosítsanak, az adatkezelő földrajzi helyétől függetlenül, beleértve azt is, amikor az adatvédelemnek a hatóságok vagy a bíróságok szereznek érvényt; |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok további tisztázását annak érdekében, hogy az egyének számára azonos szintű védelmet biztosítsanak, az adatkezelő földrajzi helyétől függetlenül, beleértve azt is, amikor az adatvédelemnek a hatóságok vagy a bíróságok szereznek érvényt;

| 10. | úgy véli, hogy a felülvizsgált adatvédelmi rendszernek a minimális szintre kell korlátoznia a bürokratikus és pénzügyi terheket, egyúttal teljes mértékben érvényre juttatva a magánélethez és adatvédelemhez való jogot, és olyan eszközöket kell kínálnia, amelyek az egy egységnek tekintett vállalatcsoportok számára lehetővé teszik, hogy ilyen minőségben is lépjenek fel, ne pedig egyéni vállalkozások sokaságaként; arra biztatja a Bizottságot, hogy folytasson hatásvizsgálatot és gondosan értékelje az új intézkedések költségeit; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a felülvizsgált adatvédelmi rendszernek a minimális szintre kell korlátoznia a bürokratikus és pénzügyi terheket, egyúttal teljes mértékben érvényre juttatva a magánélethez és adatvédelemhez való jogot, és olyan eszközöket kell kínálnia, amelyek az egy egységnek tekintett vállalatcsoportok számára lehetővé teszik, hogy ilyen minőségben is lépjenek fel, ne pedig egyéni vállalkozások sokaságaként; arra biztatja a Bizottságot, hogy folytasson hatásvizsgálatot és gondosan értékelje az új intézkedések költségeit;

Az egyéni jogosultságok megerősítése

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a 95/46/EK irányelvben foglalt meglévő elveket és elemeket – mint az átláthatóságot, az adatminimalizálást és a célhoz kötöttséget, a tájékozott, előzetes és kifejezett beleegyezést, az adatsértés bejelentését és az érintettek jogait –, javítva végrehajtásukat a tagállamokban, különösen a „globális online környezet” tekintetében; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a 95/46/EK irányelvben foglalt meglévő elveket és elemeket – mint az átláthatóságot, az adatminimalizálást és a célhoz kötöttséget, a tájékozott, előzetes és kifejezett beleegyezést, az adatsértés bejelentését és az érintettek jogait –, javítva végrehajtásukat a tagállamokban, különösen a „globális online környezet” tekintetében;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a beleegyezés csak akkor tekintendő érvényesnek, ha az egyértelmű, tájékozott, önkéntes, konkrét és kifejezett, és hogy megfelelő mechanizmusokat kellene kidolgozni a felhasználók hozzájárulásának vagy hozzájárulásuk visszavonásának regisztrálására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a beleegyezés csak akkor tekintendő érvényesnek, ha az egyértelmű, tájékozott, önkéntes, konkrét és kifejezett, és hogy megfelelő mechanizmusokat kellene kidolgozni a felhasználók hozzájárulásának vagy hozzájárulásuk visszavonásának regisztrálására;

| 13. | rámutat arra, hogy az önkéntes beleegyezés a munkajogi szerződések területén nem vélelmezhető; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy az önkéntes beleegyezés a munkajogi szerződések területén nem vélelmezhető;

| 14. | nyugtalanságának ad hangot a viselkedésalapú online reklámokkal kapcsolatos visszaélések miatt, és emlékeztet arra, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv előírja az érintett személy kifejezett és előzetes hozzájárulását a cookie-k küldéséhez, valamint navigációs magatartásának azzal a céllal történő nyomon követéséhez, hogy személyre szabott hirdetéseket küldjenek részére; |
| --- | --- |

14.

nyugtalanságának ad hangot a viselkedésalapú online reklámokkal kapcsolatos visszaélések miatt, és emlékeztet arra, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv előírja az érintett személy kifejezett és előzetes hozzájárulását a cookie-k küldéséhez, valamint navigációs magatartásának azzal a céllal történő nyomon követéséhez, hogy személyre szabott hirdetéseket küldjenek részére;

| 15. | teljes mértékben támogatja az átláthatóság általános elvének bevezetését, valamint az átláthatóságot javító technológiák alkalmazását és a szabványos adatvédelmi nyilatkozatok kidolgozását, lehetővé téve, hogy az egyének ellenőrizhessék saját adataikat; hangsúlyozza, hogy az adatfelfolgozásról történő tájékoztatást világos és közérthető nyelven kell megfogalmazni, valamint annak könnyen érthetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

15.

teljes mértékben támogatja az átláthatóság általános elvének bevezetését, valamint az átláthatóságot javító technológiák alkalmazását és a szabványos adatvédelmi nyilatkozatok kidolgozását, lehetővé téve, hogy az egyének ellenőrizhessék saját adataikat; hangsúlyozza, hogy az adatfelfolgozásról történő tájékoztatást világos és közérthető nyelven kell megfogalmazni, valamint annak könnyen érthetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie;

| 16. | hangsúlyozza ezenkívül annak fontosságát, hogy javítsák az adatokhoz való hozzáférési, kijavítási, törlési és letiltási jogok gyakorlásának módjait, és az ezzel kapcsolatos tudatosságot, részletesen tisztázzák és kodifikálják a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot (9) („right to be forgotten”), valamint tegyék lehetővé az adatok hordozhatóságát (10), ezzel egyidejűleg biztosítva, hogy teljes körű műszaki és szervezeti megvalósíthatóságot alakítanak ki és léptetnek életbe, hogy lehetővé tegyék e jogok gyakorlását; hangsúlyozza, hogy az internet felelős használatához az egyéneknek megfelelő ellenőrzéssel kell rendelkezniük az online módon tárolt adataik felett; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza ezenkívül annak fontosságát, hogy javítsák az adatokhoz való hozzáférési, kijavítási, törlési és letiltási jogok gyakorlásának módjait, és az ezzel kapcsolatos tudatosságot, részletesen tisztázzák és kodifikálják a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot (9) („right to be forgotten”), valamint tegyék lehetővé az adatok hordozhatóságát (10), ezzel egyidejűleg biztosítva, hogy teljes körű műszaki és szervezeti megvalósíthatóságot alakítanak ki és léptetnek életbe, hogy lehetővé tegyék e jogok gyakorlását; hangsúlyozza, hogy az internet felelős használatához az egyéneknek megfelelő ellenőrzéssel kell rendelkezniük az online módon tárolt adataik felett;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a polgároknak díjmentesen kell tudniuk gyakorolni az adatvédelemhez fűződő jogaikat; felszólítja a társaságokat, hogy tartózkodjanak minden olyan próbálkozástól, amely szükségtelen akadályt gördít a személyes adatok hozzáféréséhez, módosításához vagy törléséhez való jog elé; hangsúlyozza, hogy az érintett számára biztosítani kell, hogy mindenkor tudja, milyen adatot ki, mikor, milyen célból, milyen időtartamra tárol róla, és azokat hogyan dolgozzák fel; hangsúlyozza, hogy az érintettnek képesnek kell lennie arra, hogy a bürokráciát mellőzve törölhesse, helyesbíthesse és tilthassa le az adatokat; kéri továbbá, hogy az érintett személy számára, amennyiben ezt kéri, kötelezően nyújtsanak betekintést az adatokba, és azokat erre irányuló kérés esetén haladéktalanul töröljék; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok adatvédelmi szintjéről világosan tájékoztatni kell az érintetteket; hangsúlyozza, hogy a hozzáférési jog nem csupán az adott személyről feldolgozott adatokhoz való teljes körű hozzáférést jelenti, ami magában foglalja az adat forrását és címzettjét is, hanem az érthető tájékoztatást is bárminemű automatikus feldolgozás működési elvéről; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi a profilalkotás és az adatbányászat terén egyre fontosabbá válik majd; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a polgároknak díjmentesen kell tudniuk gyakorolni az adatvédelemhez fűződő jogaikat; felszólítja a társaságokat, hogy tartózkodjanak minden olyan próbálkozástól, amely szükségtelen akadályt gördít a személyes adatok hozzáféréséhez, módosításához vagy törléséhez való jog elé; hangsúlyozza, hogy az érintett számára biztosítani kell, hogy mindenkor tudja, milyen adatot ki, mikor, milyen célból, milyen időtartamra tárol róla, és azokat hogyan dolgozzák fel; hangsúlyozza, hogy az érintettnek képesnek kell lennie arra, hogy a bürokráciát mellőzve törölhesse, helyesbíthesse és tilthassa le az adatokat; kéri továbbá, hogy az érintett személy számára, amennyiben ezt kéri, kötelezően nyújtsanak betekintést az adatokba, és azokat erre irányuló kérés esetén haladéktalanul töröljék; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok adatvédelmi szintjéről világosan tájékoztatni kell az érintetteket; hangsúlyozza, hogy a hozzáférési jog nem csupán az adott személyről feldolgozott adatokhoz való teljes körű hozzáférést jelenti, ami magában foglalja az adat forrását és címzettjét is, hanem az érthető tájékoztatást is bárminemű automatikus feldolgozás működési elvéről; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi a profilalkotás és az adatbányászat terén egyre fontosabbá válik majd;

| 18. | rámutat, hogy a profilalkotás a digitális világ egyik fő tendenciája, a közösségi hálózatok és az integrált internetes üzleti modellek egyre növekvő jelentősége folytán is; ezért felszólítja a Bizottságot a profilalkotásra vonatkozó rendelkezések bevezetésére és egyúttal a „profil” és a „profilalkotás” fogalmainak egyértelmű meghatározására; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a profilalkotás a digitális világ egyik fő tendenciája, a közösségi hálózatok és az integrált internetes üzleti modellek egyre növekvő jelentősége folytán is; ezért felszólítja a Bizottságot a profilalkotásra vonatkozó rendelkezések bevezetésére és egyúttal a „profil” és a „profilalkotás” fogalmainak egyértelmű meghatározására;

| 19. | megismétli, hogy szigorítani kell az adatkezelők kötelezettségeit az érintettek tájékoztatásával kapcsolatban, és üdvözli, hogy a közlemény figyelmet fordít a közvéleménynek és különösen a fiataloknak szóló ismeretterjesztő tevékenységek kérdésére is; hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket, és különösen a gyermekeket és az időseket külön kell kezelni; ösztönzi a különböző szereplőket, hogy folytassanak ilyen ismeretterjesztő tevékenységeket, és támogatja a Bizottság javaslatát az adatvédelmi jogszabállyal kapcsolatos figyelemfelkeltés uniós költségvetésből való társfinanszírozásáról; javasolja a természetes és jogi személyek személyes adatainak gyűjtéséről, feldolgozásáról, tárolásáról és továbbításáról szóló jogaira és kötelezettségeire vonatkozó információk hatékony terjesztését minden egyes tagállamban; |
| --- | --- |

19.

megismétli, hogy szigorítani kell az adatkezelők kötelezettségeit az érintettek tájékoztatásával kapcsolatban, és üdvözli, hogy a közlemény figyelmet fordít a közvéleménynek és különösen a fiataloknak szóló ismeretterjesztő tevékenységek kérdésére is; hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket, és különösen a gyermekeket és az időseket külön kell kezelni; ösztönzi a különböző szereplőket, hogy folytassanak ilyen ismeretterjesztő tevékenységeket, és támogatja a Bizottság javaslatát az adatvédelmi jogszabállyal kapcsolatos figyelemfelkeltés uniós költségvetésből való társfinanszírozásáról; javasolja a természetes és jogi személyek személyes adatainak gyűjtéséről, feldolgozásáról, tárolásáról és továbbításáról szóló jogaira és kötelezettségeire vonatkozó információk hatékony terjesztését minden egyes tagállamban;

| 20. | emlékeztet arra, hogy megkülönböztetett módon kell védeni az érzékeny személyeket – különösen a gyermekeket –, többek között alapvető követelményként a magas szintű adatvédelem, valamint személyes adataik védelmére vonatkozó megfelelő és különös szabályok végrehajtásának előírásával; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy megkülönböztetett módon kell védeni az érzékeny személyeket – különösen a gyermekeket –, többek között alapvető követelményként a magas szintű adatvédelem, valamint személyes adataik védelmére vonatkozó megfelelő és különös szabályok végrehajtásának előírásával;

| 21. | hangsúlyozza az uniós adatvédelmi jogszabályok fontosságát, elismerve a gyermekek és a kiskorúak kifejezett védelmének szükségességét – figyelembe véve többek között azt is, hogy a gyermekek egyre nagyobb mértékben férnek hozzá az internethez és a digitális tartalmakhoz –, és hangsúlyozza, hogy a médiaismeretnek a kötelező oktatás alapvető részévé kell válnia, hogy a gyermekek és a kiskorúak megtanulhassák az online környezetben történő felelősségteljes viselkedés módját; e célból különleges figyelmet kell szentelni azoknak a rendelkezéseknek, amelyek foglalkoznak a gyermekek adatainak gyűjtésével és feldolgozásával, a célhoz kötöttség elvének megerősítésével a gyermekek adataival és azzal kapcsolatosan, hogy miként kérik a gyermekek beleegyezését, valamint a viselkedésalapú reklámtevékenységgel szembeni védelemmel (11); |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az uniós adatvédelmi jogszabályok fontosságát, elismerve a gyermekek és a kiskorúak kifejezett védelmének szükségességét – figyelembe véve többek között azt is, hogy a gyermekek egyre nagyobb mértékben férnek hozzá az internethez és a digitális tartalmakhoz –, és hangsúlyozza, hogy a médiaismeretnek a kötelező oktatás alapvető részévé kell válnia, hogy a gyermekek és a kiskorúak megtanulhassák az online környezetben történő felelősségteljes viselkedés módját; e célból különleges figyelmet kell szentelni azoknak a rendelkezéseknek, amelyek foglalkoznak a gyermekek adatainak gyűjtésével és feldolgozásával, a célhoz kötöttség elvének megerősítésével a gyermekek adataival és azzal kapcsolatosan, hogy miként kérik a gyermekek beleegyezését, valamint a viselkedésalapú reklámtevékenységgel szembeni védelemmel (11);

| 22. | támogatja az érzékeny adatok feldolgozásának további tisztázását és az ezzel kapcsolatos garanciák megerősítését, valamint felkér annak megvitatására, hogy kell-e foglalkozni új kategóriákkal, így például a genetikai adatokkal, különösen a technológiai fejleményekkel (pl. a „számítási felhő”) és a társadalmi fejlődéssel összefüggésben; |
| --- | --- |

22.

támogatja az érzékeny adatok feldolgozásának további tisztázását és az ezzel kapcsolatos garanciák megerősítését, valamint felkér annak megvitatására, hogy kell-e foglalkozni új kategóriákkal, így például a genetikai adatokkal, különösen a technológiai fejleményekkel (pl. a „számítási felhő”) és a társadalmi fejlődéssel összefüggésben;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a felhasználó foglalkozási körülményeivel kapcsolatos, a munkáltatója rendelkezésére bocsátott személyes adatokat az érintett személy előzetes engedélye nélkül nem lehet közzétenni vagy harmadik félnek továbbadni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a felhasználó foglalkozási körülményeivel kapcsolatos, a munkáltatója rendelkezésére bocsátott személyes adatokat az érintett személy előzetes engedélye nélkül nem lehet közzétenni vagy harmadik félnek továbbadni;

A belső piaci dimenzió erősítése és az adatvédelmi szabályok jobb végrehajtásának biztosítása

| 24. | megjegyzi, hogy az adatvédelemnek nagyobb szerepet kellene játszania a belső piacon, és hangsúlyozza, hogy a magánélethez való jog hatékony védelme alapvető fontosságú az egyének bizalmának megnyerése szempontjából, amely pedig az egységes digitális piac teljes növekedési potenciáljának kihasználásához szükséges; emlékezteti a Bizottságot, hogy a közös elvek és szabályok az egységes digitális piac előfeltételei mind az áruk, mind a szolgáltatások vonatkozásában, mivel a szolgáltatások a digitális piac fontos részét képezik; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy az adatvédelemnek nagyobb szerepet kellene játszania a belső piacon, és hangsúlyozza, hogy a magánélethez való jog hatékony védelme alapvető fontosságú az egyének bizalmának megnyerése szempontjából, amely pedig az egységes digitális piac teljes növekedési potenciáljának kihasználásához szükséges; emlékezteti a Bizottságot, hogy a közös elvek és szabályok az egységes digitális piac előfeltételei mind az áruk, mind a szolgáltatások vonatkozásában, mivel a szolgáltatások a digitális piac fontos részét képezik;

| 25. | ismét kéri a Bizottságot, hogy tisztázza az adatvédelem tekintetében alkalmazandó jogra vonatkozó szabályokat, |
| --- | --- |

25.

ismét kéri a Bizottságot, hogy tisztázza az adatvédelem tekintetében alkalmazandó jogra vonatkozó szabályokat,

| 26. | úgy véli, hogy elengedhetetlen az adatkezelők kötelezettségeinek megerősítése, hogy biztosítsák az adatvédelmi jogszabályok betartását, többek között proaktív mechanizmusok és eljárások életbe léptetésével, és üdvözli a bizottsági közlemény által javasolt egyéb irányokat; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy elengedhetetlen az adatkezelők kötelezettségeinek megerősítése, hogy biztosítsák az adatvédelmi jogszabályok betartását, többek között proaktív mechanizmusok és eljárások életbe léptetésével, és üdvözli a bizottsági közlemény által javasolt egyéb irányokat;

| 27. | emlékeztet arra, hogy ebben az összefüggésben különleges figyelmet kell fordítani az adatkezelőkre, akikre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, és az ő esetükben mérlegelni kell a különleges adatvédelmi felügyeleti struktúrák kiépítését; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy ebben az összefüggésben különleges figyelmet kell fordítani az adatkezelőkre, akikre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, és az ő esetükben mérlegelni kell a különleges adatvédelmi felügyeleti struktúrák kiépítését;

| 28. | üdvözli és támogatja, hogy a Bizottság mérlegeli az elszámoltathatóság elvének bevezetését, mivel ez kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az adatkezelők eleget tegyenek kötelezettségeiknek; ugyanakkor felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg, miként hajtható végre eredményesen egy ilyen elv, és értékelje annak következményeit; |
| --- | --- |

28.

üdvözli és támogatja, hogy a Bizottság mérlegeli az elszámoltathatóság elvének bevezetését, mivel ez kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az adatkezelők eleget tegyenek kötelezettségeiknek; ugyanakkor felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg, miként hajtható végre eredményesen egy ilyen elv, és értékelje annak következményeit;

| 29. | üdvözli annak lehetőségét, hogy az adatvédelmi tisztviselők kinevezését kötelezővé tehetik, mivel azoknak a tagállamoknak a tapasztalatai, amelyek már rendelkeznek adatvédelmi tisztviselőkkel, azt mutatják, hogy ez a koncepció sikeresnek bizonyult; rámutat azonban, hogy ezt gondosan mérlegelni kell a kis- és mikrovállalkozások esetében, és el kell kerülni a rájuk háruló túlzott költségeket vagy terheket; |
| --- | --- |

29.

üdvözli annak lehetőségét, hogy az adatvédelmi tisztviselők kinevezését kötelezővé tehetik, mivel azoknak a tagállamoknak a tapasztalatai, amelyek már rendelkeznek adatvédelmi tisztviselőkkel, azt mutatják, hogy ez a koncepció sikeresnek bizonyult; rámutat azonban, hogy ezt gondosan mérlegelni kell a kis- és mikrovállalkozások esetében, és el kell kerülni a rájuk háruló túlzott költségeket vagy terheket;

| 30. | ugyancsak üdvözli ezzel kapcsolatban a jelenlegi bejelentési rendszer egyszerűsítésére és harmonizálására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

30.

ugyancsak üdvözli ezzel kapcsolatban a jelenlegi bejelentési rendszer egyszerűsítésére és harmonizálására irányuló erőfeszítéseket;

| 31. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a magánélet védelmére gyakorolt hatások értékelését kötelezővé tegyék, a magánélet védelmét érintő kockázatok azonosítása, a problémák előrejelzése és a proaktív megoldások előterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

31.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a magánélet védelmére gyakorolt hatások értékelését kötelezővé tegyék, a magánélet védelmét érintő kockázatok azonosítása, a problémák előrejelzése és a proaktív megoldások előterjesztése érdekében;

| 32. | kiemelkedően fontosnak tartja, hogy az érintettek jogai érvényesíthetők legyenek; megállapítja, hogy be lehetne vezetni a csoportos pereket olyan eszközként, amelyek révén a magánszemélyek együttesen védhetnék meg az adatokhoz fűződő jogaikat, illetve kérhetnének kártérítést az adatokkal való visszaélés miatt elszenvedett káraikért; megállapítja azonban, hogy az ilyen eszköz bevezetését a visszaélések elkerülése érdekében bizonyos korlátok között kellene megvalósítani; felkéri a Bizottságot az adatvédelemről szóló említett közlemény és a kollektív jogorvoslatról jelenleg zajló nyilvános konzultáció közötti kapcsolat tisztázására; felszólít ezért egy kollektív jogorvoslati mechanizmus bevezetésére az adatvédelmi szabályok megsértése esetén, hogy lehetővé tegyék az érintettek számára az elszenvedett károkért járó kártérítést, |
| --- | --- |

32.

kiemelkedően fontosnak tartja, hogy az érintettek jogai érvényesíthetők legyenek; megállapítja, hogy be lehetne vezetni a csoportos pereket olyan eszközként, amelyek révén a magánszemélyek együttesen védhetnék meg az adatokhoz fűződő jogaikat, illetve kérhetnének kártérítést az adatokkal való visszaélés miatt elszenvedett káraikért; megállapítja azonban, hogy az ilyen eszköz bevezetését a visszaélések elkerülése érdekében bizonyos korlátok között kellene megvalósítani; felkéri a Bizottságot az adatvédelemről szóló említett közlemény és a kollektív jogorvoslatról jelenleg zajló nyilvános konzultáció közötti kapcsolat tisztázására; felszólít ezért egy kollektív jogorvoslati mechanizmus bevezetésére az adatvédelmi szabályok megsértése esetén, hogy lehetővé tegyék az érintettek számára az elszenvedett károkért járó kártérítést,

| 33. | kiemeli az egész EU-ra kiterjedő megfelelő, összehangolt felügyelet szükségességét; felszólítja a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslatában súlyos és visszatartó erejű szankciókat irányozzon elő a személyes adatok helytelen kezelésére vagy az azokkal való visszaélésre vonatkozóan, beleértve a büntetőjogi szankciókat is; |
| --- | --- |

33.

kiemeli az egész EU-ra kiterjedő megfelelő, összehangolt felügyelet szükségességét; felszólítja a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslatában súlyos és visszatartó erejű szankciókat irányozzon elő a személyes adatok helytelen kezelésére vagy az azokkal való visszaélésre vonatkozóan, beleértve a büntetőjogi szankciókat is;

| 34. | ösztönzi a Bizottságot, hogy vezesse be az adatsértések bejelentésének általános és kötelező rendszerét, kiterjesztve azt a távközlési ágazatokon kívül más szektorokra is, és mindeközben biztosítva, hogy a) az nem válik rutinszerű figyelmeztető jelzéssé mindenfajta jogsértésre vonatkozóan, hanem azt főként azoknál alkalmazzák, amelyek kedvezőtlenül érinthetik az egyént, valamint b) kivétel nélkül minden jogsértést naplóznak, és azt ellenőrzés és értékelés céljából az adatvédelmi vagy egyéb megfelelő hatóságok rendelkezésére bocsátják, így biztosítva valamennyi egyén számára az egyenlőséget és az azonos védelmi szintet; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a Bizottságot, hogy vezesse be az adatsértések bejelentésének általános és kötelező rendszerét, kiterjesztve azt a távközlési ágazatokon kívül más szektorokra is, és mindeközben biztosítva, hogy a) az nem válik rutinszerű figyelmeztető jelzéssé mindenfajta jogsértésre vonatkozóan, hanem azt főként azoknál alkalmazzák, amelyek kedvezőtlenül érinthetik az egyént, valamint b) kivétel nélkül minden jogsértést naplóznak, és azt ellenőrzés és értékelés céljából az adatvédelmi vagy egyéb megfelelő hatóságok rendelkezésére bocsátják, így biztosítva valamennyi egyén számára az egyenlőséget és az azonos védelmi szintet;

| 35. | az adatvédelem megerősítését látja a beépített magánélet-védelem („privacy by design”) és „alapértelmezés szerinti magánélet-védelem” („privacy by default”) koncepcióiban, és támogatja ezek konkrét alkalmazását és továbbfejlesztését, valamint az adatvédelmet erősítő technológiák használatának népszerűsítését; kiemeli, hogy e „beépített magánélet-védelem” mindenfajta végrehajtásának szilárd és konkrét kritériumokon és fogalommeghatározásokon kell alapulnia, a felhasználók magánéleti és adatvédelmi jogainak biztosítása, a jogbiztonság, az egyenlő lehetőségek és a szabad mozgás garantálása érdekében; úgy véli, hogy a „beépített magánélet-védelemnek” az adatminimalizálás elvén kellene alapulnia, ami azt jelenti, hogy valamennyi terméket, szolgáltatást és rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy kizárólag a működéséhez elengedhetetlenül szükséges személyes adatokat gyűjtse össze, használja fel és továbbítsa; |
| --- | --- |

35.

az adatvédelem megerősítését látja a beépített magánélet-védelem („privacy by design”) és „alapértelmezés szerinti magánélet-védelem” („privacy by default”) koncepcióiban, és támogatja ezek konkrét alkalmazását és továbbfejlesztését, valamint az adatvédelmet erősítő technológiák használatának népszerűsítését; kiemeli, hogy e „beépített magánélet-védelem” mindenfajta végrehajtásának szilárd és konkrét kritériumokon és fogalommeghatározásokon kell alapulnia, a felhasználók magánéleti és adatvédelmi jogainak biztosítása, a jogbiztonság, az egyenlő lehetőségek és a szabad mozgás garantálása érdekében; úgy véli, hogy a „beépített magánélet-védelemnek” az adatminimalizálás elvén kellene alapulnia, ami azt jelenti, hogy valamennyi terméket, szolgáltatást és rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy kizárólag a működéséhez elengedhetetlenül szükséges személyes adatokat gyűjtse össze, használja fel és továbbítsa;

| 36. | megjegyzi, hogy a számítási felhő fejlesztése és szélesebb körű használata új kihívásokat támaszt mind a magánélet, mind a személyes adatok védelme terén; felszólít ezért az adatkezelők, adatfeldolgozók és adatbefogadók készségeinek tisztázására, hogy jobban meg lehessen határozni a jogi felelősségi köröket, továbbá hogy az érintettek tisztában legyenek azzal, hol történik adataik tárolása, ki rendelkezik az adataikhoz hozzáféréssel, ki dönti el, hogy miként használják fel ezeket az adatokat, valamint hogy milyen biztonsági adatmentési és -helyreállítási eljárásokat alkalmaznak; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a számítási felhő fejlesztése és szélesebb körű használata új kihívásokat támaszt mind a magánélet, mind a személyes adatok védelme terén; felszólít ezért az adatkezelők, adatfeldolgozók és adatbefogadók készségeinek tisztázására, hogy jobban meg lehessen határozni a jogi felelősségi köröket, továbbá hogy az érintettek tisztában legyenek azzal, hol történik adataik tárolása, ki rendelkezik az adataikhoz hozzáféréssel, ki dönti el, hogy miként használják fel ezeket az adatokat, valamint hogy milyen biztonsági adatmentési és -helyreállítási eljárásokat alkalmaznak;

| 37. | felkéri ezért a Bizottságot, hogy a 95/46/EK irányelv felülvizsgálata folyamán kellően vegye figyelembe a számítási felhővel kapcsolatos adatvédelmi kérdéseket, és biztosítsa, hogy az adatvédelmi szabályok valamennyi érintett félre, köztük a telekommunikációs és egyéb szolgáltatókra is vonatkozzanak; |
| --- | --- |

37.

felkéri ezért a Bizottságot, hogy a 95/46/EK irányelv felülvizsgálata folyamán kellően vegye figyelembe a számítási felhővel kapcsolatos adatvédelmi kérdéseket, és biztosítsa, hogy az adatvédelmi szabályok valamennyi érintett félre, köztük a telekommunikációs és egyéb szolgáltatókra is vonatkozzanak;

| 38. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi internetszolgáltató vállaljon felelősséget az adatvédelemmel kapcsolatosan, és sürgeti, hogy a reklámügynökségek és szerkesztők az internethasználókra vonatkozó adatok bármiféle gyűjtését megelőzően egyértelműen tájékoztassák az internethasználókat, |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi internetszolgáltató vállaljon felelősséget az adatvédelemmel kapcsolatosan, és sürgeti, hogy a reklámügynökségek és szerkesztők az internethasználókra vonatkozó adatok bármiféle gyűjtését megelőzően egyértelműen tájékoztassák az internethasználókat,

| 39. | üdvözli az RFID-alkalmazások (rádiófrekvenciás azonosítás) magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálati keretéről a közelmúltban aláírt megállapodást, amely azt megelőzően igyekszik biztosítani a fogyasztók magánélethez való jogát, hogy az RFID-címkék piaci bevezetése megtörténne; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az RFID-alkalmazások (rádiófrekvenciás azonosítás) magánélet- és adatvédelmi hatásvizsgálati keretéről a közelmúltban aláírt megállapodást, amely azt megelőzően igyekszik biztosítani a fogyasztók magánélethez való jogát, hogy az RFID-címkék piaci bevezetése megtörténne;

| 40. | támogatja – a többek között a magatartási kódexek révén történő – önszabályozási kezdeményezések további ösztönzését és a jogalkotási intézkedéseket kiegészítő lépésként egy önkéntes uniós tanúsítási rendszer létrehozásának mérlegelését, mindenközben fenntartva, hogy az EU adatvédelmi rendszere magas szintű garanciákat rögzítő jogszabályokon alapul; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el az adatvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtására szolgáló önszabályozási kezdeményezések hatásvizsgálatát; |
| --- | --- |

40.

támogatja – a többek között a magatartási kódexek révén történő – önszabályozási kezdeményezések további ösztönzését és a jogalkotási intézkedéseket kiegészítő lépésként egy önkéntes uniós tanúsítási rendszer létrehozásának mérlegelését, mindenközben fenntartva, hogy az EU adatvédelmi rendszere magas szintű garanciákat rögzítő jogszabályokon alapul; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el az adatvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtására szolgáló önszabályozási kezdeményezések hatásvizsgálatát;

| 41. | véleménye szerint bármiféle tanúsítási vagy jelölési rendszernek garantálnia kell az egységességet és a megbízhatóságot, technológiasemlegesnek, globálisan elfogadhatónak és megfizethetőnek kell lennie, hogy ne lépjenek fel a részvételt akadályozó tényezők; |
| --- | --- |

41.

véleménye szerint bármiféle tanúsítási vagy jelölési rendszernek garantálnia kell az egységességet és a megbízhatóságot, technológiasemlegesnek, globálisan elfogadhatónak és megfizethetőnek kell lennie, hogy ne lépjenek fel a részvételt akadályozó tényezők;

| 42. | támogatja a nemzeti adatvédelmi hatóságok jogállásának és hatásköreinek tisztázását, erősítését és harmonizálását, valamint annak megvizsgálását, hogy hogyan lehet biztosítani az uniós adatvédelmi szabályok következetesebb alkalmazását a belső piacon; hangsúlyozza továbbá az európai adatvédelmi biztos, a nemzeti adatvédelmi hatóságok és a 29. cikk szerinti munkacsoport hatáskörei közötti koherencia biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

42.

támogatja a nemzeti adatvédelmi hatóságok jogállásának és hatásköreinek tisztázását, erősítését és harmonizálását, valamint annak megvizsgálását, hogy hogyan lehet biztosítani az uniós adatvédelmi szabályok következetesebb alkalmazását a belső piacon; hangsúlyozza továbbá az európai adatvédelmi biztos, a nemzeti adatvédelmi hatóságok és a 29. cikk szerinti munkacsoport hatáskörei közötti koherencia biztosításának fontosságát;

| 43. | hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben erősíteni kell a 29. cikk szerinti munkacsoport szerepét és hatásköreit annak érdekében, hogy javítsák a koordinációt és együttműködést a tagállamok adatvédelmi hatóságai között, különös tekintettel az adatvédelmi szabályok egységes alkalmazása oltalmazásának szükségességére; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben erősíteni kell a 29. cikk szerinti munkacsoport szerepét és hatásköreit annak érdekében, hogy javítsák a koordinációt és együttműködést a tagállamok adatvédelmi hatóságai között, különös tekintettel az adatvédelmi szabályok egységes alkalmazása oltalmazásának szükségességére;

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy az új jogi keretrendszerben tisztázza a nemzeti adatvédelmi hatóságok független jogállásának alapvető fogalmát a külső befolyásoktól való mentesség vonatkozásában (12); hangsúlyozza, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok számára biztosítani kell a szükséges forrásokat, és őket összehangolt kivizsgálási és szankcionálási hatáskörökkel kell felruházni; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy az új jogi keretrendszerben tisztázza a nemzeti adatvédelmi hatóságok független jogállásának alapvető fogalmát a külső befolyásoktól való mentesség vonatkozásában (12); hangsúlyozza, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok számára biztosítani kell a szükséges forrásokat, és őket összehangolt kivizsgálási és szankcionálási hatáskörökkel kell felruházni;

Az adatvédelem globális dimenziójának megerősítése

| 45. | felhívja a Bizottságot a nemzetközi adattovábbítás jelenlegi megoldásainak – jogilag kötelező megállapodásoknak és kötelező vállalati szabályoknak – az egyszerűsítésére és megerősítésére, valamint azoknak az alapvető, nagyra törő uniós adatvédelmi szempontoknak a fent említett, személyes adatok védelmére vonatkozó elvek alapján történő meghatározására, amelyeket a nemzetközi megállapodásokban fel lehetne használni; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok védelméről szóló, harmadik országokkal kötött megállapodásokban foglalt rendelkezéseknek a személyes adatok Európai Unión belül biztosított védelmével azonos szintű védelmet kell nyújtaniuk az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot a nemzetközi adattovábbítás jelenlegi megoldásainak – jogilag kötelező megállapodásoknak és kötelező vállalati szabályoknak – az egyszerűsítésére és megerősítésére, valamint azoknak az alapvető, nagyra törő uniós adatvédelmi szempontoknak a fent említett, személyes adatok védelmére vonatkozó elvek alapján történő meghatározására, amelyeket a nemzetközi megállapodásokban fel lehetne használni; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok védelméről szóló, harmadik országokkal kötött megállapodásokban foglalt rendelkezéseknek a személyes adatok Európai Unión belül biztosított védelmével azonos szintű védelmet kell nyújtaniuk az európai polgárok számára;

| 46. | úgy véli, hogy a Bizottság megfelelőségi eljárását tovább lehetne tisztázni, szigorúbban lehetne végrehajtani, érvényesíteni és nyomon követni, és jobban meg kellene határozni az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet adatvédelmi szintjének értékelésére vonatkozó kritériumokat és követelményeket, figyelembe véve a magánélet védelmét és a személyes adatokat fenyegető új veszélyeket; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a Bizottság megfelelőségi eljárását tovább lehetne tisztázni, szigorúbban lehetne végrehajtani, érvényesíteni és nyomon követni, és jobban meg kellene határozni az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet adatvédelmi szintjének értékelésére vonatkozó kritériumokat és követelményeket, figyelembe véve a magánélet védelmét és a személyes adatokat fenyegető új veszélyeket;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan értékelje a „biztonságos kikötő” (Safe Harbour) elvek eredményességét és helyes alkalmazását; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan értékelje a „biztonságos kikötő” (Safe Harbour) elvek eredményességét és helyes alkalmazását;

| 48. | üdvözli a Bizottság által az olyan érintettek védelmi szintjével kapcsolatos kölcsönösség vonatkozásában tanúsított magatartását, akiknek adatait harmadik országokba exportálják vagy ott tárolják; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen döntő lépéseket a harmadik országokkal folytatott megerősített szabályozási együttműködés felé annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az alkalmazandó szabályok kérdését, illetve közelíteni lehessen az EU és a harmadik országok adatvédelmi szabályozását; felkéri a Bizottságot, hogy kezelje ezt prioritásként az újraindított Transzatlanti Gazdasági Tanács napirendi pontjai között; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a Bizottság által az olyan érintettek védelmi szintjével kapcsolatos kölcsönösség vonatkozásában tanúsított magatartását, akiknek adatait harmadik országokba exportálják vagy ott tárolják; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen döntő lépéseket a harmadik országokkal folytatott megerősített szabályozási együttműködés felé annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az alkalmazandó szabályok kérdését, illetve közelíteni lehessen az EU és a harmadik országok adatvédelmi szabályozását; felkéri a Bizottságot, hogy kezelje ezt prioritásként az újraindított Transzatlanti Gazdasági Tanács napirendi pontjai között;

| 49. | támogatja a Bizottság törekvéseit, hogy erősítse az együttműködést a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel, köztük az ENSZ-szel, az Európa Tanáccsal és az OECD-vel, valamint a szabványügyi szervezetekkel, például az Európai Szabványügyi Bizottsággal (CEN), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel (ISO), a Nemzetközi Web Konzorciummal (W3C) és az internettechnológiai munkacsoporttal (IETF); ösztönzi a nemzetközi szabályok kialakítását (13), biztosítva a nemzetközi szabályokra irányuló kezdeményezések és az EU-ban, az OECD-ben és az Európa Tanácsban jelenleg zajló felülvizsgálatok közötti koherenciát; |
| --- | --- |

49.

támogatja a Bizottság törekvéseit, hogy erősítse az együttműködést a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel, köztük az ENSZ-szel, az Európa Tanáccsal és az OECD-vel, valamint a szabványügyi szervezetekkel, például az Európai Szabványügyi Bizottsággal (CEN), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel (ISO), a Nemzetközi Web Konzorciummal (W3C) és az internettechnológiai munkacsoporttal (IETF); ösztönzi a nemzetközi szabályok kialakítását (13), biztosítva a nemzetközi szabályokra irányuló kezdeményezések és az EU-ban, az OECD-ben és az Európa Tanácsban jelenleg zajló felülvizsgálatok közötti koherenciát;

*

* *

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(2)  HL L 350., 2008.12 30., 60. o.

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(4)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(5)  A Bel- és Igazságügyi Tanács 3 071. ülése, Brüsszel, 2011. február 24–25., elérhető: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf.

(6)  02356/09/EN WP 168.

(7)  0836/10/EN WP 179.

(8)  Például: Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i álláspontja a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat tervezetéről (HL C 8. E, 2010.1.14., 138. o.); Az Európai Parlament 2009. március 26-i ajánlása a Tanácshoz, a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről (HL C 117. E, 2010.5.6., 206. o.); Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről (HL C 285. E, 2010.10.21., 12 o.).

(9)  Az ezt a jogot megalapozó összes vonatkozó tényezőt egyértelműen és pontosan azonosítani kell.

(10)  A személyes adatok hordozhatósága megkönnyíti a belső piac és az internet zökkenőmentes működését, valamint az internetre jellemző nyitottságot és összekapcsolhatóságot.

(11)  Fontolóra kell venni a gyermekek esetében korhatár megállapítását, amely alatt a szülők beleegyezését kell kérni, és az életkor ellenőrzésére szolgáló mechanizmusok bevezetését.

(12)  Az EUMSZ 16. cikkével és a Charter 8. cikkével összhangban.

(13)  Lásd a a madridi nyilatkozatot: Globális adatvédelmi szabványok egy globális világ számára, 2009. október, valamint az adatvédelmi és magánélet védelmével foglalkozó biztosok 32. nemzetközi konferenciáján elfogadott nemzetközi szabványokra vonatkozó állásfoglalás, Jeruzsálem, 2010. október 27–29.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/110

---

2011. július 6., szerdaA Bizottság 2012. évi munkaprogramjának előkészítése

P7_TA(2011)0327

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a Bizottság 2012. évi munkaprogramjáról

2013/C 33 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A Bizottság munkaprogramja a 2011. évre” című bizottsági közleményre (COM(2010)0623/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság munkaprogramja a 2011. évre” című bizottsági közleményre (COM(2010)0623/2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló jelenlegi keretmegállapodásra, és különösen annak 4. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló jelenlegi keretmegállapodásra, és különösen annak 4. mellékletére,

| — | tekintettel a Bizottság tagjai és a parlamenti bizottságok közötti rendszeres párbeszéd kimenetelére, valamint a Bizottsági Elnökök Értekezlete 2011. június 7-i, az Elnökök Értekezlete számára továbbított összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság tagjai és a parlamenti bizottságok közötti rendszeres párbeszéd kimenetelére, valamint a Bizottsági Elnökök Értekezlete 2011. június 7-i, az Elnökök Értekezlete számára továbbított összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című jelentésről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzügyi, gazdasági és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című jelentésről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a gyakorlati tapasztalatok tükrében 2011 végéig el kell végezni a keretmegállapodás felülvizsgálatát, ami lehetőséget nyújt a belső munkamódszerek javítására is, például a rendszeres párbeszéd tekintetében, ezáltal fokozva az átláthatóságot és ésszerűbbé téve a bizottságoktól érkező észrevételeket, ugyanakkor maradéktalanul támaszkodva a rendelkezésre álló tapasztalatokra annak érdekében, hogy szilárd alapot lehessen teremetni a Parlament prioritásainak előkészítéséhez, |
| --- | --- |

A.

mivel a gyakorlati tapasztalatok tükrében 2011 végéig el kell végezni a keretmegállapodás felülvizsgálatát, ami lehetőséget nyújt a belső munkamódszerek javítására is, például a rendszeres párbeszéd tekintetében, ezáltal fokozva az átláthatóságot és ésszerűbbé téve a bizottságoktól érkező észrevételeket, ugyanakkor maradéktalanul támaszkodva a rendelkezésre álló tapasztalatokra annak érdekében, hogy szilárd alapot lehessen teremetni a Parlament prioritásainak előkészítéséhez,

| B. | mivel a pénzügyi válság és az annak kezelésére irányuló intézkedések továbbra is jelentős hatásokat gyakorolnak a tagállamok gazdaságaira és az euróövezet stabilitására, |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi válság és az annak kezelésére irányuló intézkedések továbbra is jelentős hatásokat gyakorolnak a tagállamok gazdaságaira és az euróövezet stabilitására,

| C. | mivel a Bizottságnak a lehető legteljesebb mértékben élnie kell jogi hatásköreivel és ugyanígy latba kell vetnie politikai súlyát is; mivel az Európai Unió hatékony működése mindaddig nem biztosított, amíg a Bizottság nem azonosítja, gyakorlati módon nem fogalmazza meg és támogatja tagállamai és polgárai általános érdekeit, valamint nem teljesíti megfelelően feladatát a szerződések és az uniós jog alkalmazásának felügyelete terén, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottságnak a lehető legteljesebb mértékben élnie kell jogi hatásköreivel és ugyanígy latba kell vetnie politikai súlyát is; mivel az Európai Unió hatékony működése mindaddig nem biztosított, amíg a Bizottság nem azonosítja, gyakorlati módon nem fogalmazza meg és támogatja tagállamai és polgárai általános érdekeit, valamint nem teljesíti megfelelően feladatát a szerződések és az uniós jog alkalmazásának felügyelete terén,

| D. | mivel a Bizottság kulcsszerepet tölt be az EU jövőjének alakításában, és a következő munkaprogramját arra kellene felhasználnia, hogy előmozdítsa az uniós célkitűzéseket és értékeket, növelje az európai integráció tekintetében tanúsított felelősségvállalást, kiemelje az EU-t a válságból, valamint hogy képviselje az EU-t és tiszteletre méltó pozíciót biztosítson számára a világban, |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság kulcsszerepet tölt be az EU jövőjének alakításában, és a következő munkaprogramját arra kellene felhasználnia, hogy előmozdítsa az uniós célkitűzéseket és értékeket, növelje az európai integráció tekintetében tanúsított felelősségvállalást, kiemelje az EU-t a válságból, valamint hogy képviselje az EU-t és tiszteletre méltó pozíciót biztosítson számára a világban,

| E. | mivel a munkaprogramja elkészítése során a Bizottság előtt álló kihívások egyike az, hogy leküzdje saját régóta követett ágazati megközelítését, és ehelyett szinergiákat alakítson ki a szakpolitikák között, biztosítsa a célkitűzések és a módszerek közötti összhangot, és valamennyi jogalkotási és nem jogalkotási intézkedése során érvényesítse olyan központi elvek tiszteletben tartását, mint a megkülönböztetésmentesség, az alapvető jogok tiszteletben tartása vagy a mindenki számára biztosított törvény előtti egyenlőség, |
| --- | --- |

E.

mivel a munkaprogramja elkészítése során a Bizottság előtt álló kihívások egyike az, hogy leküzdje saját régóta követett ágazati megközelítését, és ehelyett szinergiákat alakítson ki a szakpolitikák között, biztosítsa a célkitűzések és a módszerek közötti összhangot, és valamennyi jogalkotási és nem jogalkotási intézkedése során érvényesítse olyan központi elvek tiszteletben tartását, mint a megkülönböztetésmentesség, az alapvető jogok tiszteletben tartása vagy a mindenki számára biztosított törvény előtti egyenlőség,

A NÖVEKEDÉS ÚJRAINDÍTÁSA A MUNKAHELYTEREMTÉS ÉRDEKÉBEN: GYORSULÓ ÜTEMBEN 2020 FELÉ

| 1. | emlékeztet rá, hogy az EU költségvetésének az uniós politikai prioritásokat kell tükröznie; megerősíti, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának elősegítése érdekében új saját forrásokat kell bevezetni és növelni kell az uniós szintű beruházásokat; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy az EU költségvetésének az uniós politikai prioritásokat kell tükröznie; megerősíti, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának elősegítése érdekében új saját forrásokat kell bevezetni és növelni kell az uniós szintű beruházásokat;

| 2. | ezért sürgeti, hogy uniós szinten kezdeményezzenek nyílt és konstruktív párbeszédet és együttműködést az Unió többéves pénzügyi keretének céljáról, hatályáról és irányáról, valamint a bevételi rendszer reformjáról, beleértve az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek képviselőinek részvételével rendezendő, saját forrásokról szóló konferenciát; |
| --- | --- |

2.

ezért sürgeti, hogy uniós szinten kezdeményezzenek nyílt és konstruktív párbeszédet és együttműködést az Unió többéves pénzügyi keretének céljáról, hatályáról és irányáról, valamint a bevételi rendszer reformjáról, beleértve az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek képviselőinek részvételével rendezendő, saját forrásokról szóló konferenciát;

| 3. | emlékeztet a 2013 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó iránymutatásaira, a 2013 utáni Fenntartható Európai Unióval Kapcsolatos Politikai Kihívásokkal és Költségvetési Forrásokkal Foglalkozó Különbizottsága „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című jelentésében elfogadott formájukban; emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret Tanács általi elfogadásához kötelezően szükséges a Parlament egyetértése, amely a Költségvetési Bizottság jelentésén alapul; emlékeztet rá, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikke (5) bekezdésének és 324. cikkének megfelelően az Európai Parlamentet megfelelően be kell vonni a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamatba; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet a 2013 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó iránymutatásaira, a 2013 utáni Fenntartható Európai Unióval Kapcsolatos Politikai Kihívásokkal és Költségvetési Forrásokkal Foglalkozó Különbizottsága „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című jelentésében elfogadott formájukban; emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret Tanács általi elfogadásához kötelezően szükséges a Parlament egyetértése, amely a Költségvetési Bizottság jelentésén alapul; emlékeztet rá, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikke (5) bekezdésének és 324. cikkének megfelelően az Európai Parlamentet megfelelően be kell vonni a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamatba;

| 4. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tartsák be a Lisszaboni Szerződést és tegyenek meg minden erőfeszítést, hogy a Parlamenttel mihamarabb megállapodjanak a következő többéves pénzügyi keret tárgyalási folyamatának gyakorlati munkamódszerében; ismételten megemlíti a bevételi oldal reformja és a kiadások reformja közötti összefüggést, és ennek megfelelően sürgeti, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások keretében szilárdan köteleződjenek el az új saját forrásokra vonatkozó javaslatok megvitatása mellett; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tartsák be a Lisszaboni Szerződést és tegyenek meg minden erőfeszítést, hogy a Parlamenttel mihamarabb megállapodjanak a következő többéves pénzügyi keret tárgyalási folyamatának gyakorlati munkamódszerében; ismételten megemlíti a bevételi oldal reformja és a kiadások reformja közötti összefüggést, és ennek megfelelően sürgeti, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások keretében szilárdan köteleződjenek el az új saját forrásokra vonatkozó javaslatok megvitatása mellett;

| 5. | szorgalmazza a Kohéziós Alapra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Halászati Alapra kiterjedő közös stratégiai keretre irányuló javaslatok mielőbbi előterjesztését, és felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot az EUMSZ 289. cikkének (1) bekezdését és 294. cikkét választva jogalapnak; emellett sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról; |
| --- | --- |

5.

szorgalmazza a Kohéziós Alapra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Halászati Alapra kiterjedő közös stratégiai keretre irányuló javaslatok mielőbbi előterjesztését, és felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot az EUMSZ 289. cikkének (1) bekezdését és 294. cikkét választva jogalapnak; emellett sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapra irányuló javaslatot sürgősen elő kell terjeszteni, mivel kulcsfontosságú eszköz az oktatás és a szakképzések javításán keresztül a munkanélküliség elleni küzdelemben, valamint a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében és a szegénység enyhítésében; úgy ítéli meg, hogy kiemeltebb figyelmet kell fordítani a fiatal munkanélküliekre, akiknek száma riasztóan magas, csakúgy mint az iskolából idő előtt kimaradókra; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapra irányuló javaslatot sürgősen elő kell terjeszteni, mivel kulcsfontosságú eszköz az oktatás és a szakképzések javításán keresztül a munkanélküliség elleni küzdelemben, valamint a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében és a szegénység enyhítésében; úgy ítéli meg, hogy kiemeltebb figyelmet kell fordítani a fiatal munkanélküliekre, akiknek száma riasztóan magas, csakúgy mint az iskolából idő előtt kimaradókra;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy – a Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködésben – folytassa a jogalkotás minőségének javítására irányuló munkáját; ebben az összefüggésben felhívja még a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a jogalkotási aktusokban minden esetben szerepeljenek megfelelési táblázatok azért, hogy egyértelműen szemléltessék az uniós jogszabályok nemzeti szabályozásba történő átültetésének mikéntjét, illetve azok tényleges alkalmazását; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy – a Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködésben – folytassa a jogalkotás minőségének javítására irányuló munkáját; ebben az összefüggésben felhívja még a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a jogalkotási aktusokban minden esetben szerepeljenek megfelelési táblázatok azért, hogy egyértelműen szemléltessék az uniós jogszabályok nemzeti szabályozásba történő átültetésének mikéntjét, illetve azok tényleges alkalmazását;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tagállami jogszabályok révén az uniós jogszabályokat megfelelően és időben végre kell hajtani, és sürgeti a Bizottságot, hogy éljen végrehajtó hatáskörével és szükség esetén kezdeményezzen jogsértési eljárásokat a megfelelő átültetés és a hatékony érvényesítés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a tagállami jogszabályok révén az uniós jogszabályokat megfelelően és időben végre kell hajtani, és sürgeti a Bizottságot, hogy éljen végrehajtó hatáskörével és szükség esetén kezdeményezzen jogsértési eljárásokat a megfelelő átültetés és a hatékony érvényesítés biztosítása érdekében;

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy a közösségi vívmányokat a lehető leghamarabb, egyértelmű menetrend alapján igazítsa hozzá az EUMSZ 290. és 291. cikkének rendelkezéseihez, és ezért sürgeti, hogy terjessze elő a szükséges jogalkotási szövegeket; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Bizottságot, hogy a közösségi vívmányokat a lehető leghamarabb, egyértelmű menetrend alapján igazítsa hozzá az EUMSZ 290. és 291. cikkének rendelkezéseihez, és ezért sürgeti, hogy terjessze elő a szükséges jogalkotási szövegeket;

A pénzügyi piacok szabályozása: a reform befejezése

| 10. | sürgeti, hogy a gazdasági válságot továbbra is egy gazdaságirányítási keret kidolgozása révén kezeljék, amely képes érvényesíteni az államháztartási fegyelmet és koordinációt, stabilizálni a monetáris uniót és növelni a termelékeny munkahelyekbe történő beruházások szintjét; sürgeti, hogy a Bizottság mielőbb terjesszen elő javaslatokat egy, az uniós szabályok szerint irányított, állandó válságkezelési mechanizmusra, egy az európai államkötvények egyetemleges felelősségvállalás mellett történő közös kibocsátása céljából kialakított rendszer létrehozásáról szóló megvalósíthatósági tanulmányt, illetve arra vonatkozó javaslatokat, hogy az Európa 2020 stratégia teljes körűen illeszkedjék a stabilitási rendszerbe, továbbá hogy jöjjön létre az euróövezet egységes külső képviselete; |
| --- | --- |

10.

sürgeti, hogy a gazdasági válságot továbbra is egy gazdaságirányítási keret kidolgozása révén kezeljék, amely képes érvényesíteni az államháztartási fegyelmet és koordinációt, stabilizálni a monetáris uniót és növelni a termelékeny munkahelyekbe történő beruházások szintjét; sürgeti, hogy a Bizottság mielőbb terjesszen elő javaslatokat egy, az uniós szabályok szerint irányított, állandó válságkezelési mechanizmusra, egy az európai államkötvények egyetemleges felelősségvállalás mellett történő közös kibocsátása céljából kialakított rendszer létrehozásáról szóló megvalósíthatósági tanulmányt, illetve arra vonatkozó javaslatokat, hogy az Európa 2020 stratégia teljes körűen illeszkedjék a stabilitási rendszerbe, továbbá hogy jöjjön létre az euróövezet egységes külső képviselete;

| 11. | rámutat, hogy a pénzügyi rendszer rugalmasságának javítását és a veszteségek fedezésére való képességét célzó, a pénzügyi szabályozásban megfogalmazott intézkedéseken túlmenően olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek korlátozzák a kockázatokat, valamint csökkentik az elhibázott befektetések költségeit; ebben a tekintetben hangsúlyozza a kockázatok felhalmozódása bankok általi ellenőrzésének, a banki tevékenységek és a közfeladatok szétválasztásának, valamint a bankcsődök precízebb kezelését szolgáló helytálló javaslatoknak a szükségességét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza továbbá a bankrendszerekkel szoros kapcsolatban álló, és azokhoz hasonló feladatokat ellátó, de ugyanazon rendeletek hatálya alá nem eső vállalkozások (párhuzamos bankrendszerek) szabályozásának szükségességét; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a pénzügyi rendszer rugalmasságának javítását és a veszteségek fedezésére való képességét célzó, a pénzügyi szabályozásban megfogalmazott intézkedéseken túlmenően olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek korlátozzák a kockázatokat, valamint csökkentik az elhibázott befektetések költségeit; ebben a tekintetben hangsúlyozza a kockázatok felhalmozódása bankok általi ellenőrzésének, a banki tevékenységek és a közfeladatok szétválasztásának, valamint a bankcsődök precízebb kezelését szolgáló helytálló javaslatoknak a szükségességét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza továbbá a bankrendszerekkel szoros kapcsolatban álló, és azokhoz hasonló feladatokat ellátó, de ugyanazon rendeletek hatálya alá nem eső vállalkozások (párhuzamos bankrendszerek) szabályozásának szükségességét;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tegye meg az alábbi javaslatokat:






  — | a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvre irányuló javaslat, amely szabályozási keretet hozna létre az értékpapír-kereskedelemre, a kereskedési helyszínekre és a befektetési vállalkozások üzletvitelére vonatkozóan, és |
| --- | --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tegye meg az alábbi javaslatokat:

—

a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvre irányuló javaslat, amely szabályozási keretet hozna létre az értékpapír-kereskedelemre, a kereskedési helyszínekre és a befektetési vállalkozások üzletvitelére vonatkozóan, és

| — | a bankok/hitelintézetek válságkezeléséről szóló javaslat, mihelyt a bankszektor stressztűrőképességével kapcsolatos, folyamatban lévő tesztek lezárultak; |
| --- | --- |

—

a bankok/hitelintézetek válságkezeléséről szóló javaslat, mihelyt a bankszektor stressztűrőképességével kapcsolatos, folyamatban lévő tesztek lezárultak;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy 2012-ben terjesszen a Parlament elé:






  — | további javaslatokat a még mindig erőteljesen nemzeti jellegű lakossági banki szolgáltatások integrálására vonatkozóan az egész Európai Unióra kiterjedő pénzügyi piacban rejlő előnyök teljes körű kihasználása, az előnyök ügyfelek és vállalkozások javára történő kihasználása érdekében; |
| --- | --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy 2012-ben terjesszen a Parlament elé:

—

további javaslatokat a még mindig erőteljesen nemzeti jellegű lakossági banki szolgáltatások integrálására vonatkozóan az egész Európai Unióra kiterjedő pénzügyi piacban rejlő előnyök teljes körű kihasználása, az előnyök ügyfelek és vállalkozások javára történő kihasználása érdekében;

| — | a biztosítótársaságok válságrendezési mechanizmusára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

—

a biztosítótársaságok válságrendezési mechanizmusára irányuló javaslatot;

| 14. | kiemeli, hogy továbbra is a befektetők védelmére és a befektetői bizalomra kell helyezni a hangsúlyt; úgy véli, hogy alapvető jelentőséggel bírnak a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítására irányuló kezdeményezések, és hogy ezek keretében átfogóan felül kellene vizsgálni a kellő gondossággal kapcsolatos gyakorlatokat, a határokon átnyúló csoportok esetében fellépő erkölcsi kockázatot, az ösztönzési és javadalmazási rendszert, valamint a pénzügyi rendszer általános átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy továbbra is a befektetők védelmére és a befektetői bizalomra kell helyezni a hangsúlyt; úgy véli, hogy alapvető jelentőséggel bírnak a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítására irányuló kezdeményezések, és hogy ezek keretében átfogóan felül kellene vizsgálni a kellő gondossággal kapcsolatos gyakorlatokat, a határokon átnyúló csoportok esetében fellépő erkölcsi kockázatot, az ösztönzési és javadalmazási rendszert, valamint a pénzügyi rendszer általános átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

| 15. | hangsúlyozza a hitelminősítő intézeteknek az euróövezet adósságválságának kialakulásában és elmélyülésében betöltött szerepét, és ennek az európai bankrendszerre gyakorolt jelentős következményeit; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot a hitelminősítő intézetek szabályozásának és felügyeletének erősítését célzó, összehangolt jogalkotási keretre; úgy véli, hogy egy európai hitelminősítő intézet létrehozása a megközelítések üdvözlendő sokféleségét vonná maga után; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a hitelminősítő intézeteknek az euróövezet adósságválságának kialakulásában és elmélyülésében betöltött szerepét, és ennek az európai bankrendszerre gyakorolt jelentős következményeit; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot a hitelminősítő intézetek szabályozásának és felügyeletének erősítését célzó, összehangolt jogalkotási keretre; úgy véli, hogy egy európai hitelminősítő intézet létrehozása a megközelítések üdvözlendő sokféleségét vonná maga után;

Intelligens növekedés

| 16. | nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy az év végéig nyújtson be jogalkotási javaslatot a PPP konstrukciókat, a bürokratikus terhek csökkentését, a multidiszciplináris megközelítést, valamint a kisvállalkozók és az innovatív cégek projektekben való nagyobb arányú részvételét előmozdító, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó következő keretprogramra vonatkozóan; úgy véli, hogy növelni kell a következő támogatási időszak kutatás-fejlesztési költségvetését annak érdekében, hogy az EU ne maradjon el még inkább a versenytársai mögött, tekintettel arra, hogy a világ más tájain (például az USA-ban vagy Kínában) lényegesen növelték a ráfordításokat a kutatás és fejlesztés terén, illetve az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának teljes körű támogatása érdekében; |
| --- | --- |

16.

nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy az év végéig nyújtson be jogalkotási javaslatot a PPP konstrukciókat, a bürokratikus terhek csökkentését, a multidiszciplináris megközelítést, valamint a kisvállalkozók és az innovatív cégek projektekben való nagyobb arányú részvételét előmozdító, a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó következő keretprogramra vonatkozóan; úgy véli, hogy növelni kell a következő támogatási időszak kutatás-fejlesztési költségvetését annak érdekében, hogy az EU ne maradjon el még inkább a versenytársai mögött, tekintettel arra, hogy a világ más tájain (például az USA-ban vagy Kínában) lényegesen növelték a ráfordításokat a kutatás és fejlesztés terén, illetve az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának teljes körű támogatása érdekében;

| 17. | sürgeti, hogy a Bizottság alkalmazzon kockázattűrőbb és a bizalmon alapuló megközelítést a K+F programokban, csökkentve a bürokratikus terheket és növelve az innovatív cégek részvételi arányát a projektekben; |
| --- | --- |

17.

sürgeti, hogy a Bizottság alkalmazzon kockázattűrőbb és a bizalmon alapuló megközelítést a K+F programokban, csökkentve a bürokratikus terheket és növelve az innovatív cégek részvételi arányát a projektekben;

| 18. | hangsúlyozza a nagysebességű hálózati befektetések finanszírozásának szükségességét; hangsúlyozza, hogy a szélessávú hozzáférés a globális a versenyképesség biztosítása és a polgárok lemaradásának megakadályozása érdekében mindenki számára alapvető fontosságú az Unióban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a nagysebességű hálózati befektetések finanszírozásának szükségességét; hangsúlyozza, hogy a szélessávú hozzáférés a globális a versenyképesség biztosítása és a polgárok lemaradásának megakadályozása érdekében mindenki számára alapvető fontosságú az Unióban;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy annak 2012-es munkaprogramjában működjön együtt szorosan a tagállamokkal annak érdekében, hogy biztosítsa a 2009-es reformoknak a kommunikációs keretjogszabályokba való helyes és időben történő átültetését; megjegyzi különösen, hogy szükség van a piacra lépésre vonatkozó kötelezettségek és egyéb fogyasztói előnyök, köztük a megerősített szerződésekre és árra vonatkozó információk, valamint számos hordozhatóságra vonatkozó intézkedés megerősítésére; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy annak 2012-es munkaprogramjában működjön együtt szorosan a tagállamokkal annak érdekében, hogy biztosítsa a 2009-es reformoknak a kommunikációs keretjogszabályokba való helyes és időben történő átültetését; megjegyzi különösen, hogy szükség van a piacra lépésre vonatkozó kötelezettségek és egyéb fogyasztói előnyök, köztük a megerősített szerződésekre és árra vonatkozó információk, valamint számos hordozhatóságra vonatkozó intézkedés megerősítésére;

| 20. | megjegyzi, hogy szükség van a 2012-es munkaprogramban foglalkozni egy sor olyan területtel, amelyek az új technológiai fejlesztésekre adnak választ a digitális egységes piac megerősítése mellett; ezeknek magukban kell foglalniuk a számítási felhő, a „dolgok internetét”, az e-aláírást és a számítógépes biztonságot; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy szükség van a 2012-es munkaprogramban foglalkozni egy sor olyan területtel, amelyek az új technológiai fejlesztésekre adnak választ a digitális egységes piac megerősítése mellett; ezeknek magukban kell foglalniuk a számítási felhő, a „dolgok internetét”, az e-aláírást és a számítógépes biztonságot;

| 21. | azt várja a Bizottságtól, hogy biztosítsa, hogy 2012-re teljes mértékben hatályba lépjenek azok az intézkedések, amelyek az adatroaming díjak csökkentésére irányulnak; |
| --- | --- |

21.

azt várja a Bizottságtól, hogy biztosítsa, hogy 2012-re teljes mértékben hatályba lépjenek azok az intézkedések, amelyek az adatroaming díjak csökkentésére irányulnak;

| 22. | hangsúlyozza továbbá az IKT-stratégia és az európai digitális piac létrehozásának jelentőségét, amely óriási növekedési potenciált fog eredményezni az európai ipar és kkv-k határokon átnyúló kereskedelmét illetően, közelebb hozza egymáshoz az embereket, átalakítja a munkavégzést és az életvitelt, új eszközöket biztosít az oktatás és képzés számára, és javítja a közszolgáltatásokhoz és a nyilvános adatokhoz való hozzáférést; kéri ezért, hogy a Bizottság növelje az IKT támogatását, annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet tudjon betölteni a feltörekvő piacokon, például az egészségügyi technológiák, a környezetbarátabb közlekedés és a villamosenergia-hálózatok terén; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza továbbá az IKT-stratégia és az európai digitális piac létrehozásának jelentőségét, amely óriási növekedési potenciált fog eredményezni az európai ipar és kkv-k határokon átnyúló kereskedelmét illetően, közelebb hozza egymáshoz az embereket, átalakítja a munkavégzést és az életvitelt, új eszközöket biztosít az oktatás és képzés számára, és javítja a közszolgáltatásokhoz és a nyilvános adatokhoz való hozzáférést; kéri ezért, hogy a Bizottság növelje az IKT támogatását, annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet tudjon betölteni a feltörekvő piacokon, például az egészségügyi technológiák, a környezetbarátabb közlekedés és a villamosenergia-hálózatok terén;

| 23. | emlékeztet a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok növekvő jelentőségére az Unió gazdasági növekedése és kreatív potenciálja szempontjából, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell e jogok megfelelő védelmét; felhívja a Bizottságot, hogy e területen késlekedés nélkül nyújtson be konkrét felülvizsgálati javaslatokat; rámutat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogoknak a kulturális és kreatív ágazatokban, illetve a kulturális javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésben betöltött szerepére; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok növekvő jelentőségére az Unió gazdasági növekedése és kreatív potenciálja szempontjából, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell e jogok megfelelő védelmét; felhívja a Bizottságot, hogy e területen késlekedés nélkül nyújtson be konkrét felülvizsgálati javaslatokat; rámutat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogoknak a kulturális és kreatív ágazatokban, illetve a kulturális javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésben betöltött szerepére;

Fenntartható növekedés

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze éghajlat-változási stratégiáját az EU éghajlatváltozás elleni küzdelemben betöltött vezető szerepének fokozása, és egyidejűleg az Unió versenyképességének erősítése és egy kiegyensúlyozott nemzetközi megállapodás elérése érdekében; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze éghajlat-változási stratégiáját az EU éghajlatváltozás elleni küzdelemben betöltött vezető szerepének fokozása, és egyidejűleg az Unió versenyképességének erősítése és egy kiegyensúlyozott nemzetközi megállapodás elérése érdekében;

| 25. | átfogó uniós külső energiastratégiát szorgalmaz, amely összefogja a nyersanyagokkal és a ritkaföldfémekkel kapcsolatos kérdéseket, és prioritásként kezeli a nyitott globális piacokat; felhív egy fenntartható, egységes, versenyképes és integrált uniós energiapolitika megvalósítására, amelyben az energiaforrások változatosságát és viszonylagos megoszlását, az energiaellátás biztonságát koherens módon és közösen kezelik, és úgy véli, hogy a belső energiapiac megvalósítása döntő fontosságú az uniós versenyképesség és gazdasági növekedés szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy az általa készített energetikai infrastruktúra csomagban kiemelt javaslatok előterjesztése révén gyorsítsa fel az integrált európai energiahálózat kialakítását; |
| --- | --- |

25.

átfogó uniós külső energiastratégiát szorgalmaz, amely összefogja a nyersanyagokkal és a ritkaföldfémekkel kapcsolatos kérdéseket, és prioritásként kezeli a nyitott globális piacokat; felhív egy fenntartható, egységes, versenyképes és integrált uniós energiapolitika megvalósítására, amelyben az energiaforrások változatosságát és viszonylagos megoszlását, az energiaellátás biztonságát koherens módon és közösen kezelik, és úgy véli, hogy a belső energiapiac megvalósítása döntő fontosságú az uniós versenyképesség és gazdasági növekedés szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy az általa készített energetikai infrastruktúra csomagban kiemelt javaslatok előterjesztése révén gyorsítsa fel az integrált európai energiahálózat kialakítását;

| 26. | tekintettel arra a célkitűzésre, hogy 2014-re megvalósuljon az energiaágazatban az egységes piac, felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az uniós energiáról és energiahatékonyságról szóló jogszabályok végrehajtását, és haladéktalanul alkalmazza a vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat e cél megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

tekintettel arra a célkitűzésre, hogy 2014-re megvalósuljon az energiaágazatban az egységes piac, felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az uniós energiáról és energiahatékonyságról szóló jogszabályok végrehajtását, és haladéktalanul alkalmazza a vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat e cél megvalósítása érdekében;

| 27. | felszólít a nukleáris biztonságról szóló irányelv sürgős felülvizsgálatára, annak megerősítése érdekében, nevezetesen a fukusimai balesetet követően végzett stressztesztek eredményeinek figyelembevétele révén; |
| --- | --- |

27.

felszólít a nukleáris biztonságról szóló irányelv sürgős felülvizsgálatára, annak megerősítése érdekében, nevezetesen a fukusimai balesetet követően végzett stressztesztek eredményeinek figyelembevétele révén;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be a hetedik közösségi környezetvédelmi cselekvési programra és a biológiai sokféleségre vonatkozó erőteljes, integrált stratégiára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be a hetedik közösségi környezetvédelmi cselekvési programra és a biológiai sokféleségre vonatkozó erőteljes, integrált stratégiára irányuló javaslatot;

| 29. | úgy véli, hogy a KAP reformjának azt is biztosítania kell, hogy a KAP szorosan kövesse az EU 2020 stratégia célkitűzéseit, és hogy a fenntarthatóság – az európai élelmiszer-termelés hosszú távú fenntarthatóságának garantálása, egyszersmind a mezőgazdasági termelők innovációs és versenyképességének erősítése, a vidékfejlesztés előmozdítása, a gazdálkodási formák és a termelés változatosságának megőrzése, valamint a bürokrácia csökkentése érdekében – a KAP egyik alapvető célkitűzése legyen; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a KAP reformjának azt is biztosítania kell, hogy a KAP szorosan kövesse az EU 2020 stratégia célkitűzéseit, és hogy a fenntarthatóság – az európai élelmiszer-termelés hosszú távú fenntarthatóságának garantálása, egyszersmind a mezőgazdasági termelők innovációs és versenyképességének erősítése, a vidékfejlesztés előmozdítása, a gazdálkodási formák és a termelés változatosságának megőrzése, valamint a bürokrácia csökkentése érdekében – a KAP egyik alapvető célkitűzése legyen;

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer, illetve az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer működését a lehetséges hiányosságok kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer, illetve az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer működését a lehetséges hiányosságok kiküszöbölése érdekében;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő a klónozott állatokból és azok leszármazottaiból készült élelmiszerek forgalomba hozatalának megtiltására irányuló jogalkotási javaslatot, valamint készítsen az új élelmiszerekről szóló új jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő a klónozott állatokból és azok leszármazottaiból készült élelmiszerek forgalomba hozatalának megtiltására irányuló jogalkotási javaslatot, valamint készítsen az új élelmiszerekről szóló új jogalkotási javaslatot;

| 32. | mély sajnálatát fejezi ki a TEN-T-iránymutatások és a „repülőtéri csomagokkal” foglalkozó javaslatok késlekedése miatt; üdvözli a közlekedés jövőjéről szóló fehér könyvet, illetve sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő célzott jogalkotási javaslatokat ezzel kapcsolatban; úgy véli, hogy az integrált és interoperábilis európai vasúti piac még nem valósult meg, és úgy gondolja, hogy prioritásként kell kezelni a TEN-T iránymutatások időben történő felülvizsgálatát egy hatékony módközi szállítást és interoperabilitást lehetővé tévő, átfogó multimodális közlekedési hálózat kialakítása érdekében; ezért kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a vasúti ágazatról, az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) hatáskörének a tanúsítás és a biztonság területére történő kiterjesztése mellett; hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van a transzeurópai hálózatok jobb finanszírozására, illetve a kohéziós alapok összehangolásának javítására; |
| --- | --- |

32.

mély sajnálatát fejezi ki a TEN-T-iránymutatások és a „repülőtéri csomagokkal” foglalkozó javaslatok késlekedése miatt; üdvözli a közlekedés jövőjéről szóló fehér könyvet, illetve sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő célzott jogalkotási javaslatokat ezzel kapcsolatban; úgy véli, hogy az integrált és interoperábilis európai vasúti piac még nem valósult meg, és úgy gondolja, hogy prioritásként kell kezelni a TEN-T iránymutatások időben történő felülvizsgálatát egy hatékony módközi szállítást és interoperabilitást lehetővé tévő, átfogó multimodális közlekedési hálózat kialakítása érdekében; ezért kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a vasúti ágazatról, az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) hatáskörének a tanúsítás és a biztonság területére történő kiterjesztése mellett; hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van a transzeurópai hálózatok jobb finanszírozására, illetve a kohéziós alapok összehangolásának javítására;

| 33. | kitart azon korábbi felhívása mellett, hogy a Bizottságnak 2012-ben minden közlekedési mód tekintetében be kell vezetnie egy, az utasok jogairól szóló európai chartát; |
| --- | --- |

33.

kitart azon korábbi felhívása mellett, hogy a Bizottságnak 2012-ben minden közlekedési mód tekintetében be kell vezetnie egy, az utasok jogairól szóló európai chartát;

| 34. | ragaszkodik az egységes európai égbolt teljes körű megvalósításához, beleértve funkcionális légtérblokkok és a SESAR létrehozását, a légtérkapacitással és a biztonsággal kapcsolatos jövőbeni szükségletek kielégítésére; sajnálattal állapítja meg, hogy nem jött létre a légi közlekedésben a folyadékokra, aeroszolokra és gélekre vonatkozó korlátozások fokozatos eltörlésének biztosítása, amelynek a Bizottság számára továbbra is elsődleges fontosságú célnak kell maradnia; |
| --- | --- |

34.

ragaszkodik az egységes európai égbolt teljes körű megvalósításához, beleértve funkcionális légtérblokkok és a SESAR létrehozását, a légtérkapacitással és a biztonsággal kapcsolatos jövőbeni szükségletek kielégítésére; sajnálattal állapítja meg, hogy nem jött létre a légi közlekedésben a folyadékokra, aeroszolokra és gélekre vonatkozó korlátozások fokozatos eltörlésének biztosítása, amelynek a Bizottság számára továbbra is elsődleges fontosságú célnak kell maradnia;

| 35. | rámutat a közös halászati politika átfogó és ambiciózus reformjának szükségességére, amelynek el kell utasítania az újraállamosításra irányuló törekvéseket, ki kell terjednie az ökoszisztéma-alapú megközelítés integrálására, a regionalizációra, világosan meghatározott kivételekre a kisüzemi halászat vonatkozásában, az uniós akvakultúra-ágazatnak adott új ösztönzésre, valamint az illegális, szabályokat nem ismerő és bejelentetlen halászat és a visszadobások elleni erőteljes fellépésre; aggodalmának ad hangot a Bizottság azon jelzésével kapcsolatban, miszerint a technikai intézkedésekről csak 2013-ban nyújt be új javaslatot, amikor a jelenlegi átmeneti intézkedések lejárnak; |
| --- | --- |

35.

rámutat a közös halászati politika átfogó és ambiciózus reformjának szükségességére, amelynek el kell utasítania az újraállamosításra irányuló törekvéseket, ki kell terjednie az ökoszisztéma-alapú megközelítés integrálására, a regionalizációra, világosan meghatározott kivételekre a kisüzemi halászat vonatkozásában, az uniós akvakultúra-ágazatnak adott új ösztönzésre, valamint az illegális, szabályokat nem ismerő és bejelentetlen halászat és a visszadobások elleni erőteljes fellépésre; aggodalmának ad hangot a Bizottság azon jelzésével kapcsolatban, miszerint a technikai intézkedésekről csak 2013-ban nyújt be új javaslatot, amikor a jelenlegi átmeneti intézkedések lejárnak;

Inkluzív növekedés

| 36. | üdvözli az „Új készségek és munkahelyek” és a „Szegénység elleni platform” kiemelt kezdeményezéseket, ugyanakkor úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatok száma elenyésző a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén; felhívja a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés főbb vívmányaival összhangban, a bérek és nyugdíjak terén a szubszidiaritás és a szociális párbeszéd elvének tiszteletben tartása mellett terjesszen elő új szociális stratégiát, valamint az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdésével összhangban tartsa tiszteletben a tagállamok és a szociális partnerek hatásköreit, továbbá az Európai Parlament bevonásán keresztül biztosítsa a folyamat demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az „Új készségek és munkahelyek” és a „Szegénység elleni platform” kiemelt kezdeményezéseket, ugyanakkor úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatok száma elenyésző a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén; felhívja a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés főbb vívmányaival összhangban, a bérek és nyugdíjak terén a szubszidiaritás és a szociális párbeszéd elvének tiszteletben tartása mellett terjesszen elő új szociális stratégiát, valamint az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdésével összhangban tartsa tiszteletben a tagállamok és a szociális partnerek hatásköreit, továbbá az Európai Parlament bevonásán keresztül biztosítsa a folyamat demokratikus legitimitását;

| 37. | felszólít az egész Unióra kiterjedő, erős kohéziós politika kialakítására a 2013-at követő időszakra vonatkozóan, valamint arra, hogy a jövőbeni kohéziós politika előkészítése során racionalizálják a meglévő alapokat és programokat, biztosítsanak megfelelő pénzügyi forrásokat, és hangolják össze a politikát az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel, mindeközben hozzáadott értéket teremtve egyéb belső politikákkal való szinergiák biztosításán keresztül; elvárja, hogy a Bizottság az együttdöntés elvét tiszteletben tartva konstruktív közvetítői szerepet játsszon a kohéziós politikára vonatkozó rendeletek elfogadására irányuló eljárás során annak érdekében, hogy a lehető legkorábban megállapodás szülessen a jogalkotási eljárásban, és így elkerülhetőek legyenek a nemkívánatos késedelmek és le lehessen küzdeni a természetes kezdeti nehézségeket, amelyek a kohéziós politika következő programozási időszakra vonatkozó operatív programjainak végrehajtása során felmerülhetnek; |
| --- | --- |

37.

felszólít az egész Unióra kiterjedő, erős kohéziós politika kialakítására a 2013-at követő időszakra vonatkozóan, valamint arra, hogy a jövőbeni kohéziós politika előkészítése során racionalizálják a meglévő alapokat és programokat, biztosítsanak megfelelő pénzügyi forrásokat, és hangolják össze a politikát az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel, mindeközben hozzáadott értéket teremtve egyéb belső politikákkal való szinergiák biztosításán keresztül; elvárja, hogy a Bizottság az együttdöntés elvét tiszteletben tartva konstruktív közvetítői szerepet játsszon a kohéziós politikára vonatkozó rendeletek elfogadására irányuló eljárás során annak érdekében, hogy a lehető legkorábban megállapodás szülessen a jogalkotási eljárásban, és így elkerülhetőek legyenek a nemkívánatos késedelmek és le lehessen küzdeni a természetes kezdeti nehézségeket, amelyek a kohéziós politika következő programozási időszakra vonatkozó operatív programjainak végrehajtása során felmerülhetnek;

| 38. | támogatja a munka és a családi élet összeegyeztetését szolgáló kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy a Bizottságnak jogalkotási javaslatokat kellene előterjesztenie a különböző típusú – apasági, örökbefogadási, szülőápolási – szabadságokra vonatkozóan, továbbá létre kellene hoznia egy, a tagállamok bevált gyakorlatain alapuló európai stratégiát, amelynek célja az Európa 2020 stratégia foglalkoztatottsági arányokra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósításához szükséges feltételek megteremtése; üdvözli a Bizottságnak a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuló kezdeményezéseit, de sajnálja, hogy a bérszakadék továbbra is valós, leküzdendő kihívás, és ismét kéri a nők és férfiak közötti bérezésbeli egyenlőtlenségek különböző okainak a meglévő jogszabályok felülvizsgálata révén történő kezelése iránti határozott elkötelezettséget; |
| --- | --- |

38.

támogatja a munka és a családi élet összeegyeztetését szolgáló kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy a Bizottságnak jogalkotási javaslatokat kellene előterjesztenie a különböző típusú – apasági, örökbefogadási, szülőápolási – szabadságokra vonatkozóan, továbbá létre kellene hoznia egy, a tagállamok bevált gyakorlatain alapuló európai stratégiát, amelynek célja az Európa 2020 stratégia foglalkoztatottsági arányokra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósításához szükséges feltételek megteremtése; üdvözli a Bizottságnak a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuló kezdeményezéseit, de sajnálja, hogy a bérszakadék továbbra is valós, leküzdendő kihívás, és ismét kéri a nők és férfiak közötti bérezésbeli egyenlőtlenségek különböző okainak a meglévő jogszabályok felülvizsgálata révén történő kezelése iránti határozott elkötelezettséget;

| 39. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság továbbra sem terjesztett elő a nőkkel szembeni erőszak leküzdésére irányuló jogalkotási javaslatot egy, a büntetéseket megfelelően összehangoló, átfogó stratégia keretében; |
| --- | --- |

39.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság továbbra sem terjesztett elő a nőkkel szembeni erőszak leküzdésére irányuló jogalkotási javaslatot egy, a büntetéseket megfelelően összehangoló, átfogó stratégia keretében;

| 40. | sajnálatát fejezi ki a közegészségügyre vonatkozó javaslat és kezdeményezések hiánya miatt, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló jogalkotási javaslatot; üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2012-ben módosítja a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelvet; hangsúlyozza, hogy az új tényezők és dátumok azt jelzik, hogy változásra van szükség, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen terjessze elő a módosító jogszabályt, miközben fontolja meg az irányelv hatályának kiterjesztését is a reprodukciót károsító anyagokkal kapcsolatos kockázat és az ilyen anyagok termékekben való fellelhetőségének csökkentése, valamint az európai munkavállalók munkahelyi egészségének és biztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- |

40.

sajnálatát fejezi ki a közegészségügyre vonatkozó javaslat és kezdeményezések hiánya miatt, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló jogalkotási javaslatot; üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy 2012-ben módosítja a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelvet; hangsúlyozza, hogy az új tényezők és dátumok azt jelzik, hogy változásra van szükség, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen terjessze elő a módosító jogszabályt, miközben fontolja meg az irányelv hatályának kiterjesztését is a reprodukciót károsító anyagokkal kapcsolatos kockázat és az ilyen anyagok termékekben való fellelhetőségének csökkentése, valamint az európai munkavállalók munkahelyi egészségének és biztonságának védelme érdekében;

| 41. | hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget kell tulajdonítani az oktatás, kultúra, audiovizuális média, ifjúság, sport és polgárság területén megvalósítandó új többéves programoknak, amelyek kulcsfontosságúak az Európa 2020 stratégia sikere szempontjából, valamint az EU multikulturális és nyelvi sokszínűsége megőrzésének, amely a társadalmi kohézió és integráció erőteljes eszköze; úgy véli, hogy megfelelő és hatékony költségvetési kereten alapuló fellépésekre és intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ezek a jól bevált programok 2013 után továbbra is megfeleljenek az európai polgárok igényeinek; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget kell tulajdonítani az oktatás, kultúra, audiovizuális média, ifjúság, sport és polgárság területén megvalósítandó új többéves programoknak, amelyek kulcsfontosságúak az Európa 2020 stratégia sikere szempontjából, valamint az EU multikulturális és nyelvi sokszínűsége megőrzésének, amely a társadalmi kohézió és integráció erőteljes eszköze; úgy véli, hogy megfelelő és hatékony költségvetési kereten alapuló fellépésekre és intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ezek a jól bevált programok 2013 után továbbra is megfeleljenek az európai polgárok igényeinek;

Az egységes piacban rejlő növekedési lehetőségek kiaknázása

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy szisztematikusabban alkalmazza a „kkv-tesztet”, melyet eddig – különösen nemzeti szinten – nem minden új jogalkotási javaslatban alkalmaztak helyesen és következetesen; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a kkv-teszt uniós és nemzeti szinten történő alkalmazásának bevált gyakorlatokon alapuló normáira és minimumkövetelményeire; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy szisztematikusabban alkalmazza a „kkv-tesztet”, melyet eddig – különösen nemzeti szinten – nem minden új jogalkotási javaslatban alkalmaztak helyesen és következetesen; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a kkv-teszt uniós és nemzeti szinten történő alkalmazásának bevált gyakorlatokon alapuló normáira és minimumkövetelményeire;

| 43. | ismételten megerősíti az egységes piaci intézkedéscsomag iránti támogatását, azonban sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a közbeszerzési eljárások modernizációjára és a szerződő felek és a kkv-k számára egyszerűbbé tételére, beleértve az élet- és munkakörülmények javítását; |
| --- | --- |

43.

ismételten megerősíti az egységes piaci intézkedéscsomag iránti támogatását, azonban sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a közbeszerzési eljárások modernizációjára és a szerződő felek és a kkv-k számára egyszerűbbé tételére, beleértve az élet- és munkakörülmények javítását;

| 44. | üdvözli a Bizottság 2012-es munkaprogramjában szereplő javaslatait, amelyek a fogyasztói politika és a jogalkotási stratégia felülvizsgálatára irányulnak és beépítik a kezdeményezéseket a Bizottság minden lényeges szolgálatában; megjegyzi, hogy különösen szükség van annak biztosítására, hogy a fogyasztók az egész Európai Unióban megkapják az olyan kulcsfontosságú jogszabályok által kínált teljes körű védelmet, mint például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és fogyasztói hitelirányelvek; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Bizottság 2012-es munkaprogramjában szereplő javaslatait, amelyek a fogyasztói politika és a jogalkotási stratégia felülvizsgálatára irányulnak és beépítik a kezdeményezéseket a Bizottság minden lényeges szolgálatában; megjegyzi, hogy különösen szükség van annak biztosítására, hogy a fogyasztók az egész Európai Unióban megkapják az olyan kulcsfontosságú jogszabályok által kínált teljes körű védelmet, mint például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és fogyasztói hitelirányelvek;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a munkavállalók EU-n belüli tényleges mobilitásának előmozdítása érdekében tegyen javaslatot a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv nagyratörő reformjára, azáltal, hogy egyszerűsíti az automatikus elismerési eljárást, ugyanakkor tiszteletben tartja a betegek biztonságát, fokozza az új diplomások mobilitását és felülvizsgál néhány szabályozott szakmát vagy annak részeit; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy a munkavállalók EU-n belüli tényleges mobilitásának előmozdítása érdekében tegyen javaslatot a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv nagyratörő reformjára, azáltal, hogy egyszerűsíti az automatikus elismerési eljárást, ugyanakkor tiszteletben tartja a betegek biztonságát, fokozza az új diplomások mobilitását és felülvizsgál néhány szabályozott szakmát vagy annak részeit;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse az „igazság a növekedés érdekében” programot, javítva a vállalkozások és fogyasztók igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférését, ezért kéri a Bizottságot, hogy prioritásként terjessze elő a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó alternatív vitarendezésről szóló, beharangozott javaslatát; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse az „igazság a növekedés érdekében” programot, javítva a vállalkozások és fogyasztók igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférését, ezért kéri a Bizottságot, hogy prioritásként terjessze elő a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó alternatív vitarendezésről szóló, beharangozott javaslatát;

A POLGÁRKÖZPONTÚ PROGRAM VÉGREHAJTÁSA: SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOGÉRVÉNYESÜLÉS

| 47. | sajnálatát fejezi ki a menekültüggyel kapcsolatos Unión belüli szolidaritás fokozására vonatkozó jogalkotási javaslat hiánya miatt, és megjegyzi, hogy folytatni kell a menekültügyi csomaggal kapcsolatos munkát egy olyan közös európai menekültügyi rendszer létrehozása érdekében, amely garantálja az alapvető jogok magas szintű védelmét és maradéktalan tiszteletben tartását, megakadályozza, hogy a menekültügyi jogszabályokat más célokra használják fel; |
| --- | --- |

47.

sajnálatát fejezi ki a menekültüggyel kapcsolatos Unión belüli szolidaritás fokozására vonatkozó jogalkotási javaslat hiánya miatt, és megjegyzi, hogy folytatni kell a menekültügyi csomaggal kapcsolatos munkát egy olyan közös európai menekültügyi rendszer létrehozása érdekében, amely garantálja az alapvető jogok magas szintű védelmét és maradéktalan tiszteletben tartását, megakadályozza, hogy a menekültügyi jogszabályokat más célokra használják fel;

| 48. | aggodalmának ad hangot, hogy nem sikerült a meglévő menekültügyi joganyagot megfelelően végrehajtani (Dublin, Eurodac, a befogadásra vonatkozó eljárás, a menedékkérők védelmét célzó, elismerésről szóló irányelv), ami azt jelenti, hogy nem biztosítottak a közös európai normák, ami ezáltal a szolidaritást is gyengíti; |
| --- | --- |

48.

aggodalmának ad hangot, hogy nem sikerült a meglévő menekültügyi joganyagot megfelelően végrehajtani (Dublin, Eurodac, a befogadásra vonatkozó eljárás, a menedékkérők védelmét célzó, elismerésről szóló irányelv), ami azt jelenti, hogy nem biztosítottak a közös európai normák, ami ezáltal a szolidaritást is gyengíti;

| 49. | tudomásul veszi a Bizottság áldozatok jogairól szóló csomagját, és nagyon fontosnak tartja a terrorizmus és bűncselekmények áldozatainak támogatását és jogaik erősítését az EU-ban; |
| --- | --- |

49.

tudomásul veszi a Bizottság áldozatok jogairól szóló csomagját, és nagyon fontosnak tartja a terrorizmus és bűncselekmények áldozatainak támogatását és jogaik erősítését az EU-ban;

| 50. | ezért felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a schengeni vívmányokat maradéktalanul tiszteletben tartják, és hogy a Bizottság összes javaslatát az európai módszer alkalmazásával vizsgálják; elismeri az intelligens külső határok szükségességét, és hogy a külső határokon jobb ellenőrzésre és hatékony és hiteles külsőhatár-politikára van szükség; úgy véli, hogy az Unió területére való belépés ellenőrzése a belső határok nélküli térség egyik alapvető feladata, és az Unió külső határán történő határellenőrzést folyamatosan javítani kell annak érdekében, hogy az megfeleljen az új migrációs és biztonsági kihívásoknak, ami miatt kiegyensúlyozott vízumpolitikát kell kialakítani; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy vigye véghez a SIS II rendszer, a VIS, az Eurodac, valamint az új IT-ügynökség létrehozását; emlékeztet arra, hogy az EU külső és belső határainak eredményes és integrált irányítása és a vízumpolitika szorosan összekapcsolódik, és a migrációs és menekültpolitika – beleértve a mobilitást és a visszaélések elkerülését – alapvető eszközét jelenti; sajnálattal tölti el, hogy a SIS II rendszer még mindig nem üzemképes, és felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a rendszer beindítására irányuló erőfeszítéseit, és továbbra is szorosan figyelemmel kíséri az ezzel kapcsolatos uniós költségvetés elosztását; |
| --- | --- |

50.

ezért felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a schengeni vívmányokat maradéktalanul tiszteletben tartják, és hogy a Bizottság összes javaslatát az európai módszer alkalmazásával vizsgálják; elismeri az intelligens külső határok szükségességét, és hogy a külső határokon jobb ellenőrzésre és hatékony és hiteles külsőhatár-politikára van szükség; úgy véli, hogy az Unió területére való belépés ellenőrzése a belső határok nélküli térség egyik alapvető feladata, és az Unió külső határán történő határellenőrzést folyamatosan javítani kell annak érdekében, hogy az megfeleljen az új migrációs és biztonsági kihívásoknak, ami miatt kiegyensúlyozott vízumpolitikát kell kialakítani; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy vigye véghez a SIS II rendszer, a VIS, az Eurodac, valamint az új IT-ügynökség létrehozását; emlékeztet arra, hogy az EU külső és belső határainak eredményes és integrált irányítása és a vízumpolitika szorosan összekapcsolódik, és a migrációs és menekültpolitika – beleértve a mobilitást és a visszaélések elkerülését – alapvető eszközét jelenti; sajnálattal tölti el, hogy a SIS II rendszer még mindig nem üzemképes, és felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a rendszer beindítására irányuló erőfeszítéseit, és továbbra is szorosan figyelemmel kíséri az ezzel kapcsolatos uniós költségvetés elosztását;

| 51. | pozitív véleménnyel van a SIRENE kézikönyv módosításáról, a határőrök közös gyakorlati kézikönyvének frissítéséről, az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) továbbfejlesztéséről és az európai határőrök rendszerének a Stockholmi Programmal összhangban történő létrehozásáról; |
| --- | --- |

51.

pozitív véleménnyel van a SIRENE kézikönyv módosításáról, a határőrök közös gyakorlati kézikönyvének frissítéséről, az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) továbbfejlesztéséről és az európai határőrök rendszerének a Stockholmi Programmal összhangban történő létrehozásáról;

| 52. | üdvözli a Bizottság azon feltételek pontosítására irányuló kezdeményezését, amelyek alapján a tagállami hatóságok határőrizeti tevékenységeket végezhetnek az operatív információk megosztása és az egymással és a Frontexszel való együttműködés érdekében; egyetért azzal, hogy a Frontex jelentős szerepet fog játszani a határellenőrzés igazgatásában, és üdvözli a rá vonatkozó jogi keret arra irányuló módosításával kapcsolatos megállapodást, hogy a Frontex hatékonyabbá válhasson a külső határokon meglévő működési kapacitását tekintve; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a Bizottság azon feltételek pontosítására irányuló kezdeményezését, amelyek alapján a tagállami hatóságok határőrizeti tevékenységeket végezhetnek az operatív információk megosztása és az egymással és a Frontexszel való együttműködés érdekében; egyetért azzal, hogy a Frontex jelentős szerepet fog játszani a határellenőrzés igazgatásában, és üdvözli a rá vonatkozó jogi keret arra irányuló módosításával kapcsolatos megállapodást, hogy a Frontex hatékonyabbá válhasson a külső határokon meglévő működési kapacitását tekintve;

| 53. | határozottan úgy véli, hogy a 95/46/EK irányelv és az adatmegőrzési irányelv felülvizsgálatára vonatkozó következő javaslatoknak nagyratörőeknek kell lenniük, amelyek túlmutatnak a korábbi harmadik pillérbe tartozó, adatvédelemről szóló kerethatározat szerinti nem megfelelő védelmen; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy foglalkozni kell a kulcsfontosságú számítógépes biztonsági és a magánélettel kapcsolatos kérdésekkel a felhőalapú számítástechnika és a „tárgyak internete” vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az adatvédelemnek a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában is nagyratörőnek kell lennie; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az uniós adatvédelmet a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során hangsúlyozván, hogy a Parlament alaposan tanulmányozni fog valamennyi javaslatot – ideértve az utas-nyilvántartási adatállományra (PNR) vonatkozó uniós programot, a pénzügyi adatoknak az EU területén való kinyerésére vonatkozó uniós rendszert, valamint a harmadik országokkal kötött minden uniós PNR-megállapodást (amelyek jelenleg az Egyesült Államokkal, Kanadával és Ausztráliával zajló tárgyalások tárgyát képezik) is – abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az alapvető jogoknak; |
| --- | --- |

53.

határozottan úgy véli, hogy a 95/46/EK irányelv és az adatmegőrzési irányelv felülvizsgálatára vonatkozó következő javaslatoknak nagyratörőeknek kell lenniük, amelyek túlmutatnak a korábbi harmadik pillérbe tartozó, adatvédelemről szóló kerethatározat szerinti nem megfelelő védelmen; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy foglalkozni kell a kulcsfontosságú számítógépes biztonsági és a magánélettel kapcsolatos kérdésekkel a felhőalapú számítástechnika és a „tárgyak internete” vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az adatvédelemnek a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában is nagyratörőnek kell lennie; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az uniós adatvédelmet a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során hangsúlyozván, hogy a Parlament alaposan tanulmányozni fog valamennyi javaslatot – ideértve az utas-nyilvántartási adatállományra (PNR) vonatkozó uniós programot, a pénzügyi adatoknak az EU területén való kinyerésére vonatkozó uniós rendszert, valamint a harmadik országokkal kötött minden uniós PNR-megállapodást (amelyek jelenleg az Egyesült Államokkal, Kanadával és Ausztráliával zajló tárgyalások tárgyát képezik) is – abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az alapvető jogoknak;

EURÓPA A NAGYVILÁGBAN: MEGFELELŐ SÚLLYAL A NEMZETKÖZI SZINTÉREN

| 54. | hangsúlyozza, hogy az EU alapját képező értékeknek, elveknek és kötelezettségvállalásoknak egy egységes külpolitika alapvető irányelveit kell képezniük;hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak teljes mértékben együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal, nem csupán a bővítés, a fejlesztés, a kereskedelem kérdésében és a humanitárius segítségnyújtás terén, hanem a belső politikák külső aspektusai tekintetében is, nagyobb politikai koherenciát biztosítva az EU intézkedésein terén, mégpedig a kereskedelmi és iparpolitika között annak érdekében, hogy a kereskedelmet Európában a növekedés és munkahelyteremtés valódi eszközeként használják; hangsúlyozza a főképviselő/alelnök fontosságát egy koherens és egységes külpolitika kialakításában; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy az EU alapját képező értékeknek, elveknek és kötelezettségvállalásoknak egy egységes külpolitika alapvető irányelveit kell képezniük;hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak teljes mértékben együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal, nem csupán a bővítés, a fejlesztés, a kereskedelem kérdésében és a humanitárius segítségnyújtás terén, hanem a belső politikák külső aspektusai tekintetében is, nagyobb politikai koherenciát biztosítva az EU intézkedésein terén, mégpedig a kereskedelmi és iparpolitika között annak érdekében, hogy a kereskedelmet Európában a növekedés és munkahelyteremtés valódi eszközeként használják; hangsúlyozza a főképviselő/alelnök fontosságát egy koherens és egységes külpolitika kialakításában;

| 55. | megerősített európai katonai erő létrehozására szólít fel az erőforrások nagyobb szabású koncentrálása révén annak érdekében, hogy javuljon az EU képessége a külső válságokra történő gyors és hatékony reagálásra, valamint a transzatlanti biztonság megerősítésére; |
| --- | --- |

55.

megerősített európai katonai erő létrehozására szólít fel az erőforrások nagyobb szabású koncentrálása révén annak érdekében, hogy javuljon az EU képessége a külső válságokra történő gyors és hatékony reagálásra, valamint a transzatlanti biztonság megerősítésére;

Európai szomszédsági politika

| 56. | hangsúlyozza, hogy a külső pénzügyi támogatási eszközök felülvizsgálatát lehetőségnek kell tekinteni az európai külpolitika megerősítésére, különös tekintettel a déli szomszédságban jelenleg zajló demokratikus átmenet folyamatára; nagyobb fokú rugalmasságra és gyorsaságra szólít fel a válsághelyzetben lévő, támogatásra jogosult országoknak nyújtott pénzügyi segítség folyósítása során; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a kedvezményezett országok kapacitásait, hogy magukénak érezzék a támogatást és ily módon maximalizálják annak hatását; kéri a Bizottságot, hogy építsen a külső pénzügyi eszközök korábbi generációi során szerzett tapasztalatokra és foglalkozzon a Számvevőszék által felvetett aggályokkal; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a külső pénzügyi támogatási eszközök felülvizsgálatát lehetőségnek kell tekinteni az európai külpolitika megerősítésére, különös tekintettel a déli szomszédságban jelenleg zajló demokratikus átmenet folyamatára; nagyobb fokú rugalmasságra és gyorsaságra szólít fel a válsághelyzetben lévő, támogatásra jogosult országoknak nyújtott pénzügyi segítség folyósítása során; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a kedvezményezett országok kapacitásait, hogy magukénak érezzék a támogatást és ily módon maximalizálják annak hatását; kéri a Bizottságot, hogy építsen a külső pénzügyi eszközök korábbi generációi során szerzett tapasztalatokra és foglalkozzon a Számvevőszék által felvetett aggályokkal;

| 57. | üdvözli az európai szomszédsági politika bizottsági felülvizsgálatát, és konkrét javaslatokra számít abban a tekintetben, hogy miképpen fejleszthető tovább e politika két többoldalú dimenziója, különös tekintettel a demokráciára vágyó arab országokra; hangsúlyozza, hogy új lendületre van szükség; üdvözli az európai szomszédsági politika felülvizsgálatáról szóló, 2011. májusi bizottsági közleményben meghatározott javaslatokat és az EU közeli szomszédainak újbóli bevonására irányuló konkrét intézkedések gyors végrehajtására szólít fel; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a szomszédaival kialakítandó szorosabb kapcsolataira irányuló kötelezettségvállalása a nagyobb pénzügyi támogatás, demokrácia fokozottabb támogatása, a piacokhoz való hozzáférés és a jobb mobilitás kombinációjából tevődik össze; kéri az Unió a Mediterrán Térségért felülvizsgálatát a jelenlegi hiányosságok értékelése alapján és az arab tavaszhoz kapcsolódó közelmúltbeli események tükrében; |
| --- | --- |

57.

üdvözli az európai szomszédsági politika bizottsági felülvizsgálatát, és konkrét javaslatokra számít abban a tekintetben, hogy miképpen fejleszthető tovább e politika két többoldalú dimenziója, különös tekintettel a demokráciára vágyó arab országokra; hangsúlyozza, hogy új lendületre van szükség; üdvözli az európai szomszédsági politika felülvizsgálatáról szóló, 2011. májusi bizottsági közleményben meghatározott javaslatokat és az EU közeli szomszédainak újbóli bevonására irányuló konkrét intézkedések gyors végrehajtására szólít fel; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a szomszédaival kialakítandó szorosabb kapcsolataira irányuló kötelezettségvállalása a nagyobb pénzügyi támogatás, demokrácia fokozottabb támogatása, a piacokhoz való hozzáférés és a jobb mobilitás kombinációjából tevődik össze; kéri az Unió a Mediterrán Térségért felülvizsgálatát a jelenlegi hiányosságok értékelése alapján és az arab tavaszhoz kapcsolódó közelmúltbeli események tükrében;

EU bővítés

| 58. | reményei szerint a Bizottság folytatja a csatlakozási tárgyalásokat érintő tevékenységét; hangsúlyozza, hogy a Horvátországgal folytatott tárgyalások sikeres lezárását követően a tárgyalások előkészítésének folytatódnia kell a Nyugat-Balkán többi tagjelölt országával is, hangsúlyozván ugyanakkor, hogy ezen országoknak minden lépést meg kell tenniük, hogy maradéktalanul és szigorúan megfeleljenek minden koppenhágai kritériumnak; emellett különös figyelmet kell fordítani a bosznia-hercegovinai helyzetre, valamint azokra az erőfeszítésekre, amelyeknek célja pontot tenni a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnevezésével kapcsolatos vita végére; reméli, hogy a Ciprusról folyó tárgyalások átfogó rendezéshez vezetnek majd, és azt várja, hogy Törökország hozzájárul ezen folyamathoz azáltal, hogy teljesíti az Ankarai Jegyzőkönyv alapján fennálló kötelezettségeit; |
| --- | --- |

58.

reményei szerint a Bizottság folytatja a csatlakozási tárgyalásokat érintő tevékenységét; hangsúlyozza, hogy a Horvátországgal folytatott tárgyalások sikeres lezárását követően a tárgyalások előkészítésének folytatódnia kell a Nyugat-Balkán többi tagjelölt országával is, hangsúlyozván ugyanakkor, hogy ezen országoknak minden lépést meg kell tenniük, hogy maradéktalanul és szigorúan megfeleljenek minden koppenhágai kritériumnak; emellett különös figyelmet kell fordítani a bosznia-hercegovinai helyzetre, valamint azokra az erőfeszítésekre, amelyeknek célja pontot tenni a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnevezésével kapcsolatos vita végére; reméli, hogy a Ciprusról folyó tárgyalások átfogó rendezéshez vezetnek majd, és azt várja, hogy Törökország hozzájárul ezen folyamathoz azáltal, hogy teljesíti az Ankarai Jegyzőkönyv alapján fennálló kötelezettségeit;

| 59. | sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen kapcsolatba Koszovóval a vízumliberalizációra vonatkozó ütemterv mielőbbi kialakítása érdekében, mivel Koszovó a Nyugat-Balkán egyetlen területe, amellyel az EU vízumrendszert tart fenn; e tekintetben üdvözli a Szerbia és Koszovó közötti közelmúltbeli megállapodást; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen kapcsolatba Koszovóval a vízumliberalizációra vonatkozó ütemterv mielőbbi kialakítása érdekében, mivel Koszovó a Nyugat-Balkán egyetlen területe, amellyel az EU vízumrendszert tart fenn; e tekintetben üdvözli a Szerbia és Koszovó közötti közelmúltbeli megállapodást;

Átfogó kereskedelempolitika

| 60. | támogatja a Bizottság folyamatban lévő kétoldalú és regionális kereskedelmi tárgyalások során tett erőfeszítéseit annak érdekében, hogy 2012-ben pozitív eredményt érjen el az átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodásokat illetően, ami jelentős mértékben javítaná az Unió kereskedelmi kilátásait és az uniós vállalatok lehetőségeit világszerte, ugyanakkor úgy véli, hogy folyamatos erőfeszítésekre van szükség az Unió részéről a 2011-ben a dohai forduló többoldalú tárgyalásai során megnyílt lehetőség kihasználása érdekében, amelynek utat kell nyitnia a világ gazdasági stabilitása felé; |
| --- | --- |

60.

támogatja a Bizottság folyamatban lévő kétoldalú és regionális kereskedelmi tárgyalások során tett erőfeszítéseit annak érdekében, hogy 2012-ben pozitív eredményt érjen el az átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodásokat illetően, ami jelentős mértékben javítaná az Unió kereskedelmi kilátásait és az uniós vállalatok lehetőségeit világszerte, ugyanakkor úgy véli, hogy folyamatos erőfeszítésekre van szükség az Unió részéről a 2011-ben a dohai forduló többoldalú tárgyalásai során megnyílt lehetőség kihasználása érdekében, amelynek utat kell nyitnia a világ gazdasági stabilitása felé;

| 61. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kellene erősítenie kereskedelmi kapcsolatait a világ más fontos gazdasági és politikai szereplőivel, különösen az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal, Indiával, Japánnal és a BRIC-országokkal a meglévő együttműködési módok és eszközök felhasználásával és lehetőség szerinti kiterjesztésével; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Parlament fokozott részvételét a jelenleg is folyó tárgyalások során, a beruházási megállapodásokra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározása során; felszólítja a Bizottságot, hogy zárja le a jelenleg zajló kétoldalú és regionális szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokat és javasoljon kísérő hatékony biztonsági rendelkezéseket; megjegyzi, hogy ezek csak kiegészítő stratégiának tekinthetők és nem képezhetik a többoldalú keret alternatíváját; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kellene erősítenie kereskedelmi kapcsolatait a világ más fontos gazdasági és politikai szereplőivel, különösen az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal, Indiával, Japánnal és a BRIC-országokkal a meglévő együttműködési módok és eszközök felhasználásával és lehetőség szerinti kiterjesztésével; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Parlament fokozott részvételét a jelenleg is folyó tárgyalások során, a beruházási megállapodásokra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározása során; felszólítja a Bizottságot, hogy zárja le a jelenleg zajló kétoldalú és regionális szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokat és javasoljon kísérő hatékony biztonsági rendelkezéseket; megjegyzi, hogy ezek csak kiegészítő stratégiának tekinthetők és nem képezhetik a többoldalú keret alternatíváját;

| 62. | úgy véli, hogy a kereskedelmi és beruházási akadályok világszerte történő felszámolása továbbra is az kulcsfontosságú kérdés és az Unió világkereskedelmi stratégiájának alapvető eleme; e tekintetben megjegyzi, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2011-es bizottsági jelentés jelentős és indokolatlan akadályokra mutat rá a stratégiai partnereinkkel fenntartott kapcsolatokban, amelyek korlátozzák a jelentős harmadik országok piacához való hozzáférést; ezért ismételten felhívja a Bizottságot, hogy koncentráltan és szilárdan kövesse az ezzel kapcsolatos menetrendet, és folytassa az indokolatlan protekcionista intézkedések elleni küzdelmet, ugyanakkor biztosítsa, hogy a kereskedelempolitika továbbra is a munkahelyteremtés egyik eszköze marad Európán belül és kívül; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a transzatlanti kereskedelemre és beruházásokra vonatkozó nem vámjellegű akadályok meghatározására és fokozatos megszüntetésére, mégpedig a kölcsönös elismerés és szabványosítás, a Transzatlanti Gazdasági Tanács optimális kihasználása terén egy transzatlanti piac 2015-re történő kialakításának eszközeként; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a kereskedelmi és beruházási akadályok világszerte történő felszámolása továbbra is az kulcsfontosságú kérdés és az Unió világkereskedelmi stratégiájának alapvető eleme; e tekintetben megjegyzi, hogy a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2011-es bizottsági jelentés jelentős és indokolatlan akadályokra mutat rá a stratégiai partnereinkkel fenntartott kapcsolatokban, amelyek korlátozzák a jelentős harmadik országok piacához való hozzáférést; ezért ismételten felhívja a Bizottságot, hogy koncentráltan és szilárdan kövesse az ezzel kapcsolatos menetrendet, és folytassa az indokolatlan protekcionista intézkedések elleni küzdelmet, ugyanakkor biztosítsa, hogy a kereskedelempolitika továbbra is a munkahelyteremtés egyik eszköze marad Európán belül és kívül; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a transzatlanti kereskedelemre és beruházásokra vonatkozó nem vámjellegű akadályok meghatározására és fokozatos megszüntetésére, mégpedig a kölcsönös elismerés és szabványosítás, a Transzatlanti Gazdasági Tanács optimális kihasználása terén egy transzatlanti piac 2015-re történő kialakításának eszközeként;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő kötelező érvényű emberi jogi, társadalmi és környezetvédelmi, illetve a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó rendelkezések belefoglalását valamennyi kereskedelmi megállapodásba, amint ezt a 2010-ben elfogadott, számos saját kezdeményezésű jelentései is kimondják; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő kötelező érvényű emberi jogi, társadalmi és környezetvédelmi, illetve a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó rendelkezések belefoglalását valamennyi kereskedelmi megállapodásba, amint ezt a 2010-ben elfogadott, számos saját kezdeményezésű jelentései is kimondják;

Fejlesztési politikák és humanitárius segítségnyújtás

| 64. | kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő kezdeményezést 2012-ben a hivatalos fejlesztési támogatás innovatív finanszírozásáról a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; kéri továbbá, hogy a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló közlemény nyomon követéseképpen dolgozzanak ki az adóparadicsomokkal, az illegális tőkeáramlással és az elszámolóárakkal való visszaélésekkel foglalkozó jogalkotási javaslatokat, valamint az árutőzsdéből származó jövedelem stabilizációjára irányuló; |
| --- | --- |

64.

kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő kezdeményezést 2012-ben a hivatalos fejlesztési támogatás innovatív finanszírozásáról a millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; kéri továbbá, hogy a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló közlemény nyomon követéseképpen dolgozzanak ki az adóparadicsomokkal, az illegális tőkeáramlással és az elszámolóárakkal való visszaélésekkel foglalkozó jogalkotási javaslatokat, valamint az árutőzsdéből származó jövedelem stabilizációjára irányuló;

| 65. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé közleményt, amely konkrét javaslatokat tartalmaz a humanitárius segítségnyújtás és fejlesztés közötti hatékony kapcsolódás kiépítésére, amelynek elég rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy a rugalmassággal a segélyezés, helyreállítás és fejlesztés összekapcsolása átmeneti helyzetben is lehetséges legyen; támogatja az iskolai étkeztetési programok kiterjesztését az éhínség által leginkább sújtott területeken élő valamennyi gyerekre, helyben termelt élelmiszerek felhasználásával, valamint az általános iskolai oktatás és az alapvető egészségügyi szolgáltatások igénybevételéért fizetendő díjak eltörlését, szükség esetén kompenzálva azt az adományozók által nyújtott támogatás növelésével; |
| --- | --- |

65.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé közleményt, amely konkrét javaslatokat tartalmaz a humanitárius segítségnyújtás és fejlesztés közötti hatékony kapcsolódás kiépítésére, amelynek elég rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy a rugalmassággal a segélyezés, helyreállítás és fejlesztés összekapcsolása átmeneti helyzetben is lehetséges legyen; támogatja az iskolai étkeztetési programok kiterjesztését az éhínség által leginkább sújtott területeken élő valamennyi gyerekre, helyben termelt élelmiszerek felhasználásával, valamint az általános iskolai oktatás és az alapvető egészségügyi szolgáltatások igénybevételéért fizetendő díjak eltörlését, szükség esetén kompenzálva azt az adományozók által nyújtott támogatás növelésével;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be egy, a nyersanyag-kitermelő iparágakat uniós szinten kötelező érvényű intézkedésekkel átláthatóvá tevő jogalkotási kezdeményezést annak érdekében, hogy a fejlődő országok hozzáférhessenek a természeti erőforrásaik által termelt jövedelemhez, amellyel ki lehet vezetni ezen országok közösségeit a szegénységből; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be egy, a nyersanyag-kitermelő iparágakat uniós szinten kötelező érvényű intézkedésekkel átláthatóvá tevő jogalkotási kezdeményezést annak érdekében, hogy a fejlődő országok hozzáférhessenek a természeti erőforrásaik által termelt jövedelemhez, amellyel ki lehet vezetni ezen országok közösségeit a szegénységből;

*

* *

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

67.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0297.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0331.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/120

---

2011. július 6., szerdaA fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azzal kapcsolatos takarmány- és élelmiszerellenőrzésekről szóló jogszabályok

P7_TA(2011)0328

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azokkal kapcsolatos takarmány- és élelmiszer-ellenőrzésekről szóló uniós jogszabályokról – végrehajtás és kitekintés (2010/2249(INI))

2013/C 33 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz és intézett, 2010. július 16-i, „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című közleményére (COM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz és intézett, 2010. július 16-i, „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című közleményére (COM(2010)0384),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról szóló, 2010. augusztus 25-i jelentésére (COM(2010)0441), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról szóló, 2010. augusztus 25-i jelentésére (COM(2010)0441),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A csontokról mechanikusan lefejtett hús jövőbeni szükségességéről és felhasználásáról az Európai Unióban, ideértve a fogyasztók tájékoztatásával kapcsolatos politikát is” című, 2010. december 2-i közleményére (COM(2010)0704), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A csontokról mechanikusan lefejtett hús jövőbeni szükségességéről és felhasználásáról az Európai Unióban, ideértve a fogyasztók tájékoztatásával kapcsolatos politikát is” című, 2010. december 2-i közleményére (COM(2010)0704),

| — | tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és az élelmiszer-higiéniáról szóló rendeletek alkalmazása során nyert tapasztalatokról a Bizottság által az Európai Tanács és az Európai Parlament részére készített jelentésre (COM(2009)0403), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és az élelmiszer-higiéniáról szóló rendeletek alkalmazása során nyert tapasztalatokról a Bizottság által az Európai Tanács és az Európai Parlament részére készített jelentésre (COM(2009)0403),

| — | tekintettel az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és az említett rendelet alkalmazása során nyert tapasztalatokról a Bizottság által az Európai Tanács és az Európai Parlament részére készített jelentésre (COM(2009)0334), |
| --- | --- |

—

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és az említett rendelet alkalmazása során nyert tapasztalatokról a Bizottság által az Európai Tanács és az Európai Parlament részére készített jelentésre (COM(2009)0334),

| — | tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel „Az uniós fehérjedeficit: mi a megoldás a hosszú ideje fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós fehérjedeficit: mi a megoldás a hosszú ideje fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló 2009/719/EK határozat módosításáról szóló bizottsági határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló 2009/719/EK határozat módosításáról szóló bizottsági határozatra,

| — | tekintettel a fenti „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című, 2010. július 16-i bizottsági közleményről szóló 2010. október 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című, 2010. július 16-i bizottsági közleményről szóló 2010. október 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0195/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0195/2011),

| A. | mivel az 1990-es évek közepén a BSE előfordulása járványszerű méreteket öltött az Európai Unióban, amely egy sor, a BSE és más fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolására irányuló intézkedés bevezetését vonta maga után, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1990-es évek közepén a BSE előfordulása járványszerű méreteket öltött az Európai Unióban, amely egy sor, a BSE és más fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolására irányuló intézkedés bevezetését vonta maga után,

| B. | mivel az EU-ban a pozitív BSE-esetek száma 2001-től 2009-ig 2 167-ről 67-re csökkent; mivel az esetek számának csökkenésére való tekintettel úgy tekinthető, hogy az ezen időszakban végrehajtott jogszabályok hozzájárultak a BSE és egyéb fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához, és mivel – ahogyan e járványok gyakorisága csökken – a jogalkotási javaslatokat a jelenlegi kockázati szintre kell alkalmazni, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban a pozitív BSE-esetek száma 2001-től 2009-ig 2 167-ről 67-re csökkent; mivel az esetek számának csökkenésére való tekintettel úgy tekinthető, hogy az ezen időszakban végrehajtott jogszabályok hozzájárultak a BSE és egyéb fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához, és mivel – ahogyan e járványok gyakorisága csökken – a jogalkotási javaslatokat a jelenlegi kockázati szintre kell alkalmazni,

| C. | mivel a BSE-esetek számának folyamatos csökkenése miatt az elmúlt években módosították a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó jogszabályokat, és fontolóra lehetne venni további jövőbeli módosításokat amellett, hogy az Európai Unióban biztosítjuk és fenntartjuk az állat- és a közegészségügy magas szintjét; mivel e módosítások kiterjedhetnének a meghatározott kockázati anyagok (SRM) eltávolításával, az állati fehérjékkel való takarmányozás teljes tilalmára vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatával, a surlókór, a kohortselejtezés felszámolásával és a felügyelettel kapcsolatos intézkedésekre, |
| --- | --- |

C.

mivel a BSE-esetek számának folyamatos csökkenése miatt az elmúlt években módosították a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó jogszabályokat, és fontolóra lehetne venni további jövőbeli módosításokat amellett, hogy az Európai Unióban biztosítjuk és fenntartjuk az állat- és a közegészségügy magas szintjét; mivel e módosítások kiterjedhetnének a meghatározott kockázati anyagok (SRM) eltávolításával, az állati fehérjékkel való takarmányozás teljes tilalmára vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatával, a surlókór, a kohortselejtezés felszámolásával és a felügyelettel kapcsolatos intézkedésekre,

| D. | mivel a szója és más fehérjeforrások behozatalától való függőség csökkentése érdekében elengedhetetlen az Unión belüli fehérjenövény-termesztés fokozása, |
| --- | --- |

D.

mivel a szója és más fehérjeforrások behozatalától való függőség csökkentése érdekében elengedhetetlen az Unión belüli fehérjenövény-termesztés fokozása,

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a Bizottság „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című dokumentumát és javaslatait a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak jelenleg hatályos uniós jogi szabályozási rendjének bizonyos módosításaira vonatkozóan; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egyes rendelkezéseket alapos értékelésnek kell alávetni, és ezeket csak bizonyos feltételek mellett támogatja majd; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „A 2. TSE-ütemterv – Stratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében” című dokumentumát és javaslatait a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak jelenleg hatályos uniós jogi szabályozási rendjének bizonyos módosításaira vonatkozóan; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egyes rendelkezéseket alapos értékelésnek kell alávetni, és ezeket csak bizonyos feltételek mellett támogatja majd;

| 2. | hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a BSE-esetek számának az Európai Unión belüli jelentős csökkenése ne járjon a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal kapcsolatos intézkedések szigorának mérséklésével, sem pedig a szigorú uniós ellenőrző és felügyeleti mechanizmusok enyhülésével; megállapítja, hogy a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó múltbeli és jelenlegi jogszabályok hozzájárultak a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a BSE-esetek számának az Európai Unión belüli jelentős csökkenése ne járjon a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal kapcsolatos intézkedések szigorának mérséklésével, sem pedig a szigorú uniós ellenőrző és felügyeleti mechanizmusok enyhülésével; megállapítja, hogy a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó múltbeli és jelenlegi jogszabályok hozzájárultak a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához;

BSE-felügyelet

| 3. | megállapítja, hogy az egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló 2009/719/EK határozat módosításáról szóló bizottsági határozat 22 tagállamban 72 hónapnál magasabbra emelte a szarvasmarhafélék TSE-vizsgálatára alkalmazandó korhatárt; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló 2009/719/EK határozat módosításáról szóló bizottsági határozat 22 tagállamban 72 hónapnál magasabbra emelte a szarvasmarhafélék TSE-vizsgálatára alkalmazandó korhatárt;

| 4. | figyelmezteti a Bizottságot, hogy – annak érdekében, hogy ne kockáztassa az állategészségügy és a fogyasztóvédelem magas szintjét – a fennmaradó tagállamokban a korhatárt csak akkor emelje meg, ha azt megbízható kockázatértékelés támasztja alá; |
| --- | --- |

4.

figyelmezteti a Bizottságot, hogy – annak érdekében, hogy ne kockáztassa az állategészségügy és a fogyasztóvédelem magas szintjét – a fennmaradó tagállamokban a korhatárt csak akkor emelje meg, ha azt megbízható kockázatértékelés támasztja alá;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a felügyeleti mechanizmus lényeges eszköz a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli nyomon követése tekintetében; aggodalmát fejezi ki a szarvasmarhafélék vizsgálatára vonatkozó korhatár újabb emelése miatt, különösen arra való tekintettel, hogy 2013 januárjától a szarvasmarhafélék BSE-ellenőrzési rendszerét a minta nagyságán alapuló vizsgálat határozza majd meg; felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a választandó minta nagyságával kapcsolatos előrelépésekről és újabb észrevételekről; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a felügyeleti mechanizmus lényeges eszköz a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli nyomon követése tekintetében; aggodalmát fejezi ki a szarvasmarhafélék vizsgálatára vonatkozó korhatár újabb emelése miatt, különösen arra való tekintettel, hogy 2013 januárjától a szarvasmarhafélék BSE-ellenőrzési rendszerét a minta nagyságán alapuló vizsgálat határozza majd meg; felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a választandó minta nagyságával kapcsolatos előrelépésekről és újabb észrevételekről;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy az EU-n belüli BSE-esetszám alakulásának folyamatos nyomon követését és a jövőbeli esetleges újbóli előfordulások korai felismerésének biztosítását célzó lényeges elemként tartsa fenn a fertőzésveszélyt jelentő állatok vizsgálatát; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy az EU-n belüli BSE-esetszám alakulásának folyamatos nyomon követését és a jövőbeli esetleges újbóli előfordulások korai felismerésének biztosítását célzó lényeges elemként tartsa fenn a fertőzésveszélyt jelentő állatok vizsgálatát;

Az állati fehérjékkel való takarmányozás tilalmának felülvizsgálata

| 7. | különös tekintettel az EU-ban fennálló fehérjedeficitre támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy szüntessék meg a nem kérődző állatok feldolgozott állati fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó tilalommal kapcsolatos rendelkezéseket, feltéve, hogy az kizárólag nem növényevő állatokra vonatkozik, továbbá:






  — | a feldolgozott állati fehérjék csak olyan állatfajoktól származhatnak, amelyekre nem jellemző a TSE, |
| --- | --- | --- |

7.

különös tekintettel az EU-ban fennálló fehérjedeficitre támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy szüntessék meg a nem kérődző állatok feldolgozott állati fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó tilalommal kapcsolatos rendelkezéseket, feltéve, hogy az kizárólag nem növényevő állatokra vonatkozik, továbbá:

—

a feldolgozott állati fehérjék csak olyan állatfajoktól származhatnak, amelyekre nem jellemző a TSE,

| — | a feldolgozott állati fehérjék előállítási és fertőtlenítési módszerei megfelelnek a legmagasabb szintű biztonsági normáknak és az állati melléktermékekről szóló rendeletben meghatározott szabályoknak, és a rendelkezésre álló legújabb és legbiztonságosabb technológiát alkalmazzák, |
| --- | --- |

—

a feldolgozott állati fehérjék előállítási és fertőtlenítési módszerei megfelelnek a legmagasabb szintű biztonsági normáknak és az állati melléktermékekről szóló rendeletben meghatározott szabályoknak, és a rendelkezésre álló legújabb és legbiztonságosabb technológiát alkalmazzák,

| — | a fajon belüli újrahasznosítás („kannibalizmus”) jelenlegi tilalma továbbra is fennmarad, |
| --- | --- |

—

a fajon belüli újrahasznosítás („kannibalizmus”) jelenlegi tilalma továbbra is fennmarad,

| — | a különböző fajoktól származó feldolgozott állati fehérjék előállítási csatornái teljesen elkülönülnek, |
| --- | --- |

—

a különböző fajoktól származó feldolgozott állati fehérjék előállítási csatornái teljesen elkülönülnek,

| — | ezen előállítási csatornák különválasztását a tagállamok illetékes hatóságai ellenőrzik és a Bizottság felügyeli, |
| --- | --- |

—

ezen előállítási csatornák különválasztását a tagállamok illetékes hatóságai ellenőrzik és a Bizottság felügyeli,

| — | az állati fehérjékkel való takarmányozás tilalmának feloldása előtt megbízható fajspecifikus módszer áll rendelkezésre a feldolgozott állati fehérjét tartalmazó takarmányban jelen lévő fehérjék faji eredetének meghatározására annak érdekében, hogy a fajon belüli újrahasznosítás és a kérődzőkből származó állati fehérjék jelenléte kizárható legyen, és |
| --- | --- |

—

az állati fehérjékkel való takarmányozás tilalmának feloldása előtt megbízható fajspecifikus módszer áll rendelkezésre a feldolgozott állati fehérjét tartalmazó takarmányban jelen lévő fehérjék faji eredetének meghatározására annak érdekében, hogy a fajon belüli újrahasznosítás és a kérődzőkből származó állati fehérjék jelenléte kizárható legyen, és

| — | az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok feldolgozott állati fehérjéből való előállítása legyen tilos, és a feldolgozott állati fehérjék előállításához csak a 3. kategóriába tartozó, emberi fogyasztásra alkalmas anyagot szabadjon felhasználni; |
| --- | --- |

—

az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok feldolgozott állati fehérjéből való előállítása legyen tilos, és a feldolgozott állati fehérjék előállításához csak a 3. kategóriába tartozó, emberi fogyasztásra alkalmas anyagot szabadjon felhasználni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseknek egy olyan agrárpolitikával kell együtt járniuk, amelynek fő törekvése a növény- és állattenyésztés összekapcsolása, a füves területek megfelelő használata, az őshonos fehérjenövény-termesztés fokozása és a vetésforgórendszerek támogatása; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseknek egy olyan agrárpolitikával kell együtt járniuk, amelynek fő törekvése a növény- és állattenyésztés összekapcsolása, a füves területek megfelelő használata, az őshonos fehérjenövény-termesztés fokozása és a vetésforgórendszerek támogatása;

| 9. | sürgeti a Bizottságot olyan intézkedések bevezetésére, amelyek az állati fehérjékkel való takarmányozás tilalmának feloldása esetén kizárja annak lehetőségét, hogy a szállítási csatornák révén keresztfertőzés alakuljon ki a nem kérődző állatokból származó anyag és a kérődző állatokból származó anyag között; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Bizottságot olyan intézkedések bevezetésére, amelyek az állati fehérjékkel való takarmányozás tilalmának feloldása esetén kizárja annak lehetőségét, hogy a szállítási csatornák révén keresztfertőzés alakuljon ki a nem kérődző állatokból származó anyag és a kérődző állatokból származó anyag között;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nem kérődző állatokból és kérődző állatokból egyaránt melléktermékeket előállító vágóhidak külön engedélyeztetésének szükségességét e melléktermékek egyértelmű elkülönítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nem kérődző állatokból és kérődző állatokból egyaránt melléktermékeket előállító vágóhidak külön engedélyeztetésének szükségességét e melléktermékek egyértelmű elkülönítésének biztosítása érdekében;

| 11. | elutasítja mind a nem kérődző állatokból, mind pedig a kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéknek a kérődző állatoknak szánt takarmányokban való felhasználását; |
| --- | --- |

11.

elutasítja mind a nem kérődző állatokból, mind pedig a kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéknek a kérődző állatoknak szánt takarmányokban való felhasználását;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a feldolgozott állati fehérjék behozatali ellenőrzésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy kizárható legyen a fajon belüli újrafelhasználás, az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok felhasználása és a higiéniai szabályok megsértése; hangsúlyozza, hogy e cél érdekében rendszeres, előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzésekre is szükség van; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a feldolgozott állati fehérjék behozatali ellenőrzésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy kizárható legyen a fajon belüli újrafelhasználás, az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok felhasználása és a higiéniai szabályok megsértése; hangsúlyozza, hogy e cél érdekében rendszeres, előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzésekre is szükség van;

| 13. | támogatja a tűréshatár bevezetését a nem engedélyezett, nem kérődző állatokból származó fehérjéknek takarmányban jelentéktelen mennyiségben történő előfordulását illetően – amit a technikailag elkerülhetetlen, véletlen kontamináció okoz – feltéve, hogy létezik módszer az említett fehérjék arányának megállapítására; |
| --- | --- |

13.

támogatja a tűréshatár bevezetését a nem engedélyezett, nem kérődző állatokból származó fehérjéknek takarmányban jelentéktelen mennyiségben történő előfordulását illetően – amit a technikailag elkerülhetetlen, véletlen kontamináció okoz – feltéve, hogy létezik módszer az említett fehérjék arányának megállapítására;

A meghatározott kockázati anyagok (SRM) jegyzéke

| 14. | elvárja, hogy a Bizottság fenntartsa az uniós SRM-jegyzékben foglalt szigorú normákat; hangsúlyozza, hogy e szigorú normákat nem enyhíthetik a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) arra irányuló kísérletei, hogy az uniós normákat az OIE jegyzékéhez igazítsa; |
| --- | --- |

14.

elvárja, hogy a Bizottság fenntartsa az uniós SRM-jegyzékben foglalt szigorú normákat; hangsúlyozza, hogy e szigorú normákat nem enyhíthetik a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) arra irányuló kísérletei, hogy az uniós normákat az OIE jegyzékéhez igazítsa;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy csak abban az esetben vegye fontolóra az uniós SRM-jegyzék módosítását, ha azt tudományos tények támasztják alá, az elővigyázatosság elvének alkalmazása mellett, amennyiben az emberek és állatok egészségét érintő kockázatok kizárhatók, és az élelmiszer- és takarmánylánc biztonsága szavatolható; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy csak abban az esetben vegye fontolóra az uniós SRM-jegyzék módosítását, ha azt tudományos tények támasztják alá, az elővigyázatosság elvének alkalmazása mellett, amennyiben az emberek és állatok egészségét érintő kockázatok kizárhatók, és az élelmiszer- és takarmánylánc biztonsága szavatolható;

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal kapcsolatos kutatás

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze még jobban a juhokban előforduló surlókórnak az állattenyésztés és a beltenyészet, illetve a genetikai sodródás megelőzését célzó tenyészprogramok általi genetikai visszaszorítását; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze még jobban a juhokban előforduló surlókórnak az állattenyésztés és a beltenyészet, illetve a genetikai sodródás megelőzését célzó tenyészprogramok általi genetikai visszaszorítását;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek ösztönzik a kecskék surlókórral szembeni rezisztenciájával és az atipikus surlókórral kapcsolatos jelenlegi kutatásokat, mivel az hozzájárulhat a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek ösztönzik a kecskék surlókórral szembeni rezisztenciájával és az atipikus surlókórral kapcsolatos jelenlegi kutatásokat, mivel az hozzájárulhat a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak EU-n belüli felszámolásához;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a vágás előtti és leölés utáni gyors BSE diagnózistesztek kifejlesztésére irányuló jelenlegi kutatást; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a vágás előtti és leölés utáni gyors BSE diagnózistesztek kifejlesztésére irányuló jelenlegi kutatást;

| 19. | elveti a Bizottság javaslatát a TSE-vel kapcsolatos kutatás európai uniós finanszírozásának csökkentésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

elveti a Bizottság javaslatát a TSE-vel kapcsolatos kutatás európai uniós finanszírozásának csökkentésére vonatkozóan;

Kohort selejtezés

| 20. | tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a BSE marhacsordákban való előfordulásának esetén a kohort selejtezési gyakorlatot felülvizsgálják; hansúlyozza, hogy a fogyasztói bizalom magas szintjének megőrzése érdekében a kohort selejtezési politika bárminemű változtatása előtt figyelembe kell venni az alábbi tényezőket: 1) fogyasztóvédelem, 2) az emberi és állati egészség bárminemű kockáztatása és 3) a kockázatkezelők és a jogalkotók azon lehetőségének biztosítása a továbbiakban is, hogy meghozzák a szükséges azonnali intézkedéseket, amennyiben a BSE újra felütné a fejét az EU-ban; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a BSE marhacsordákban való előfordulásának esetén a kohort selejtezési gyakorlatot felülvizsgálják; hansúlyozza, hogy a fogyasztói bizalom magas szintjének megőrzése érdekében a kohort selejtezési politika bárminemű változtatása előtt figyelembe kell venni az alábbi tényezőket: 1) fogyasztóvédelem, 2) az emberi és állati egészség bárminemű kockáztatása és 3) a kockázatkezelők és a jogalkotók azon lehetőségének biztosítása a továbbiakban is, hogy meghozzák a szükséges azonnali intézkedéseket, amennyiben a BSE újra felütné a fejét az EU-ban;

Élelmiszer- és takarmánybiztonság

| 21. | tudomásul veszi a Bizottságnak a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról szóló, fent említett jelentését; rámutat, hogy a jelentés bizonyos hiányosságokat tár fel a tagállamok által készített jelentések minőségét illetően, és felhívja a tagállamokat, hogy javítsák jelentéseik minőségét azáltal, hogy – a szabályozói követelmények betartását biztosítandó – javítják a nemzeti ellenőrzéseket, kiválogatják a meg nem felelési eseteket, valamint azáltal, hogy fokozzák az ellenőrző hatóságok és élelmiszeripari vállalatok teljesítményét; felszólítja a Bizottságot, hogy Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatala révén hajtsa végre a tagállamok által végzett ellenőrzések hatékony felügyeletét; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi a Bizottságnak a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról szóló, fent említett jelentését; rámutat, hogy a jelentés bizonyos hiányosságokat tár fel a tagállamok által készített jelentések minőségét illetően, és felhívja a tagállamokat, hogy javítsák jelentéseik minőségét azáltal, hogy – a szabályozói követelmények betartását biztosítandó – javítják a nemzeti ellenőrzéseket, kiválogatják a meg nem felelési eseteket, valamint azáltal, hogy fokozzák az ellenőrző hatóságok és élelmiszeripari vállalatok teljesítményét; felszólítja a Bizottságot, hogy Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatala révén hajtsa végre a tagállamok által végzett ellenőrzések hatékony felügyeletét;

| 22. | aggodalmának ad hangot az élelmiszerek és takarmányok – többek között dioxinnal való – fertőzöttsége miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és alkalmazzák igen szigorúan, szükség esetén pedig szigorítsák az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzésre, illetve a kockázatkezelésre vonatkozó hatályos szabályozást, valamint gondoskodjanak arról, hogy ezt a belső piac egészén közös iránymutatások alkalmazásával összehangoltan végrehajtsák; |
| --- | --- |

22.

aggodalmának ad hangot az élelmiszerek és takarmányok – többek között dioxinnal való – fertőzöttsége miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és alkalmazzák igen szigorúan, szükség esetén pedig szigorítsák az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzésre, illetve a kockázatkezelésre vonatkozó hatályos szabályozást, valamint gondoskodjanak arról, hogy ezt a belső piac egészén közös iránymutatások alkalmazásával összehangoltan végrehajtsák;

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy az 1069/2009/EK rendeletben megfogalmazott követelmények és a végrehajtásáról szóló 142/2011/EU rendeletben az állati melléktermékek biogázzá alakítás előtti kezelésére, illetve az emésztőtraktus-maradványok felhasználására vagy eltávolítására vonatkozóan megfogalmazott feltételek teljesülnek, és hogy és e melléktermékeknek a takarmányláncba való illegális bekerülését megelőzik; sürgeti a Bizottságot, hogy felügyelje azt, hogy a jelenlegi szabályokat a tagállamok miként hajtják végre, annak biztosítása érdekében, hogy e tevékenységet zárt rendszerben végezzék; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy az 1069/2009/EK rendeletben megfogalmazott követelmények és a végrehajtásáról szóló 142/2011/EU rendeletben az állati melléktermékek biogázzá alakítás előtti kezelésére, illetve az emésztőtraktus-maradványok felhasználására vagy eltávolítására vonatkozóan megfogalmazott feltételek teljesülnek, és hogy és e melléktermékeknek a takarmányláncba való illegális bekerülését megelőzik; sürgeti a Bizottságot, hogy felügyelje azt, hogy a jelenlegi szabályokat a tagállamok miként hajtják végre, annak biztosítása érdekében, hogy e tevékenységet zárt rendszerben végezzék;

A csontokról mechanikusan lefejtett hús

| 24. | aggodalmát fejezi ki a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás és annak tagállamok általi végrehajtása miatt; |
| --- | --- |

24.

aggodalmát fejezi ki a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás és annak tagállamok általi végrehajtása miatt;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy a hatályos szabályokkal összhangban vizsgálják felül a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó meghatározások végrehajtását; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy a hatályos szabályokkal összhangban vizsgálják felül a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó meghatározások végrehajtását;

| 26. | kéri, hogy az élelmiszerek címkéjén kötelezően fel kelljen tüntetni a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó információt annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelőbb tájékoztatásban részesüljenek, és így megalapozottan választhassanak; |
| --- | --- |

26.

kéri, hogy az élelmiszerek címkéjén kötelezően fel kelljen tüntetni a csontokról mechanikusan lefejtett húsra vonatkozó információt annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelőbb tájékoztatásban részesüljenek, és így megalapozottan választhassanak;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a harmadik országokat a TSE-rendelet és a TSE-vel kapcsolatos intézkedések minden változtatásáról; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a harmadik országokat a TSE-rendelet és a TSE-vel kapcsolatos intézkedések minden változtatásáról;

*

* *

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a végrehajtásról szóló jelentést a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a végrehajtásról szóló jelentést a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

(2)  HL L 226., 2004.6.25., 22. o.

(3)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

(4)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

(5)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(6)  HL L 325., 2003.12.12., 31. o.

(7)  HL L 300., 2009.11.14., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0084.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/125

---

2011. július 6., szerdaA légi közlekedés védelme

P7_TA(2011)0329

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a légi közlekedés védelméről, különös tekintettel a biztonsági szkennerekre (2010/2154(INI))

2013/C 33 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a biztonsági szkennerek európai uniós repülőtereken való használatáról szóló közleményére (COM(2010)0311), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a biztonsági szkennerek európai uniós repülőtereken való használatáról szóló közleményére (COM(2010)0311),

| — | tekintettel a repülésbiztonsági intézkedések és a biztonsági szkennerek emberi jogokra, magánéletre, adatvédelemre és emberi méltóságra gyakorolt hatásáról szóló, 2008. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a repülésbiztonsági intézkedések és a biztonsági szkennerek emberi jogokra, magánéletre, adatvédelemre és emberi méltóságra gyakorolt hatásáról szóló, 2008. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i 272/2009/EK bizottsági rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i 272/2009/EK bizottsági rendeletre (3),

| — | tekintettel a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendeletre (4),

| — | tekintettel a Bizottság ötödik jelentésére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló 2320/2002/EK rendelet végrehajtásáról (COM(2010)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság ötödik jelentésére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló 2320/2002/EK rendelet végrehajtásáról (COM(2010)0725),

| — | tekintettel légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 5-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel légiközlekedés-védelmi díjakról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2010. május 5-i álláspontjára (5),

| — | tekintettel a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz – 300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz – 300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlásra (6),

| — | tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (7),

| — | tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (mesterséges optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2006. április 5-i 2006/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (mesterséges optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2006. április 5-i 2006/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (8),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekciójának a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a biztonsági szkennerek európai uniós repülőtereken való használatáról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekciójának a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a biztonsági szkennerek európai uniós repülőtereken való használatáról szóló véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7–0216/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7–0216/2011),

A biztonsági szkennerek

| A. | mivel a biztonsági szkenner olyan általános kifejezés, amelyet a ruházatban elrejtett fémből és nem fémből készült tárgyak kimutatására képes technológia megnevezésére használnak; mivel a felderítési hatékonyság attól függ, hogy a szkenner kimutatja-e az ellenőrzött személy ruházatában elrejtett tiltott tárgyakat; |
| --- | --- |

A.

mivel a biztonsági szkenner olyan általános kifejezés, amelyet a ruházatban elrejtett fémből és nem fémből készült tárgyak kimutatására képes technológia megnevezésére használnak; mivel a felderítési hatékonyság attól függ, hogy a szkenner kimutatja-e az ellenőrzött személy ruházatában elrejtett tiltott tárgyakat;

| B. | mivel a légi közlekedés védelmére vonatkozó európai uniós szabályozási keretben a ruházatban elrejtett tiltott tárgyak kimutatására alkalmasnak tartott különböző ellenőrzési módszerek és technológiák szerepelnek, amelyek közül a tagállamok egyet vagy többet választhatnak; mivel ez a jegyzék jelenleg nem tartalmazza a biztonsági szkennereket; |
| --- | --- |

B.

mivel a légi közlekedés védelmére vonatkozó európai uniós szabályozási keretben a ruházatban elrejtett tiltott tárgyak kimutatására alkalmasnak tartott különböző ellenőrzési módszerek és technológiák szerepelnek, amelyek közül a tagállamok egyet vagy többet választhatnak; mivel ez a jegyzék jelenleg nem tartalmazza a biztonsági szkennereket;

| C. | mivel számos tagállam, az új technológiák kipróbálására vonatkozó jogával élve (a 185/2010/EU bizottsági rendelet mellékletének12.8. pontja), átmeneti jelleggel – legfeljebb 30 hónapig – jelenleg is használ biztonsági szkennereket a repülőtereken; |
| --- | --- |

C.

mivel számos tagállam, az új technológiák kipróbálására vonatkozó jogával élve (a 185/2010/EU bizottsági rendelet mellékletének12.8. pontja), átmeneti jelleggel – legfeljebb 30 hónapig – jelenleg is használ biztonsági szkennereket a repülőtereken;

| D. | mivel a tagállamoknak jogában áll az európai jog által előírt közös alapkövetelményeknél szigorúbb intézkedéseket alkalmazni és ebből következően alkalmazhatnak biztonsági szkennereket területükön; mivel ebben az esetben kockázatértékelés alapján és az uniós jog szerint kell eljárniuk; mivel az említett lépéseknek a tárgykörhöz kapcsolódónak, tárgyilagosnak, hátrányos megkülönböztetéstől mentesnek és a felmerülő kockázattal arányosnak kell lenniük (a 300/2008/EK rendelet 6. cikke); |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamoknak jogában áll az európai jog által előírt közös alapkövetelményeknél szigorúbb intézkedéseket alkalmazni és ebből következően alkalmazhatnak biztonsági szkennereket területükön; mivel ebben az esetben kockázatértékelés alapján és az uniós jog szerint kell eljárniuk; mivel az említett lépéseknek a tárgykörhöz kapcsolódónak, tárgyilagosnak, hátrányos megkülönböztetéstől mentesnek és a felmerülő kockázattal arányosnak kell lenniük (a 300/2008/EK rendelet 6. cikke);

| E. | mivel a biztonsági szkennerek tagállamok általi használata, a fenti két eset bármelyikében, lényegében nem teszi lehetővé a ténylegesen egyszeri biztonsági ellenőrzést; mivel a jelenlegi helyzet fennmaradása esetén a tagállamokra alkalmazott funkcionális feltételek nem lesznek egységesek, ezért nem szolgálják az utasok érdekeit; |
| --- | --- |

E.

mivel a biztonsági szkennerek tagállamok általi használata, a fenti két eset bármelyikében, lényegében nem teszi lehetővé a ténylegesen egyszeri biztonsági ellenőrzést; mivel a jelenlegi helyzet fennmaradása esetén a tagállamokra alkalmazott funkcionális feltételek nem lesznek egységesek, ezért nem szolgálják az utasok érdekeit;

| F. | mivel a biztonsági szkennerekről folytatandó vitát nem szabad elkülöníteni az európai repülőterekre vonatkozó integrált és átfogó biztonságpolitikára vonatkozó vitától; |
| --- | --- |

F.

mivel a biztonsági szkennerekről folytatandó vitát nem szabad elkülöníteni az európai repülőterekre vonatkozó integrált és átfogó biztonságpolitikára vonatkozó vitától;

| G. | mivel az egészség megőrizendő érték és megvédendő jog; mivel az ionizáló sugárzás kerülendő kockázatot jelent; mivel ezért nem lenne szabad az Európai Unióban engedélyezni az ionizáló sugárzást használó biztonsági szkennerek alkalmazását, amelyek az emberi egészségre károsak és hatásuk összeadódik; |
| --- | --- |

G.

mivel az egészség megőrizendő érték és megvédendő jog; mivel az ionizáló sugárzás kerülendő kockázatot jelent; mivel ezért nem lenne szabad az Európai Unióban engedélyezni az ionizáló sugárzást használó biztonsági szkennerek alkalmazását, amelyek az emberi egészségre károsak és hatásuk összeadódik;

| H. | mivel mind az uniós jogszabályok, mind a tagállamok törvényei szabályozzák az ionizáló sugárzást kibocsátó technológiák használatából származó egészségügyi veszélyek elleni védelmet, valamint az e sugárzásnak való kitettség határértékeit; mivel ebből következően az ionizáló sugárzást használó biztonsági szkennereket az Európai Unióban be kellene tiltani; |
| --- | --- |

H.

mivel mind az uniós jogszabályok, mind a tagállamok törvényei szabályozzák az ionizáló sugárzást kibocsátó technológiák használatából származó egészségügyi veszélyek elleni védelmet, valamint az e sugárzásnak való kitettség határértékeit; mivel ebből következően az ionizáló sugárzást használó biztonsági szkennereket az Európai Unióban be kellene tiltani;

| I. | mivel az Európai Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, a 29. cikk szerinti munkacsoporttal, valamint az Európai Alapjogi Ügynökséggel, és a tőlük kapott válaszok fontos elemeket tartalmaznak arra nézve, hogy a biztonsági szkennerek repülőtereken való használata megfeleljen az alapjogok védelmének; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, a 29. cikk szerinti munkacsoporttal, valamint az Európai Alapjogi Ügynökséggel, és a tőlük kapott válaszok fontos elemeket tartalmaznak arra nézve, hogy a biztonsági szkennerek repülőtereken való használata megfeleljen az alapjogok védelmének;

| J. | mivel az egészséggel és a magánélethez, a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz, a megkülönböztetésmentességhez és az adatvédelemhez való jogokkal kapcsolatos aggodalmakkal foglalkozni kell mind a technológiák, mind pedig azok alkalmazása tekintetében, és a biztonsági szkennerek bevezetésére csak ezután kerülhet sor; |
| --- | --- |

J.

mivel az egészséggel és a magánélethez, a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz, a megkülönböztetésmentességhez és az adatvédelemhez való jogokkal kapcsolatos aggodalmakkal foglalkozni kell mind a technológiák, mind pedig azok alkalmazása tekintetében, és a biztonsági szkennerek bevezetésére csak ezután kerülhet sor;

| K. | mivel a biztonsági szkennerek azon túlmenően, hogy a jelenlegi felszereléseknél magasabb szintű biztonságot biztosítanak, az utasok átvizsgálását is meggyorsítják, és csökkentik a várakozási időt; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztonsági szkennerek azon túlmenően, hogy a jelenlegi felszereléseknél magasabb szintű biztonságot biztosítanak, az utasok átvizsgálását is meggyorsítják, és csökkentik a várakozási időt;

A légi közlekedés védelmének finanszírozása

| L. | mivel a Tanács még nem közölte álláspontját a légi közlekedés védelmével kapcsolatos díjakról szóló irányelvre vonatkozó parlamenti álláspontról; |
| --- | --- |

L.

mivel a Tanács még nem közölte álláspontját a légi közlekedés védelmével kapcsolatos díjakról szóló irányelvre vonatkozó parlamenti álláspontról;

A teherárura vonatkozó biztonsági intézkedések

| M. | mivel az utóbbi időben a hírszerzés által felderített terrortámadásoknál az akciók során teherárut szándékoztak eszközként felhasználni; |
| --- | --- |

M.

mivel az utóbbi időben a hírszerzés által felderített terrortámadásoknál az akciók során teherárut szándékoztak eszközként felhasználni;

| N. | mivel nem csupán az utasokat, hanem a teherárut és a postai küldeményeket is megfelelő védelmi intézkedéseknek kell alávetni; |
| --- | --- |

N.

mivel nem csupán az utasokat, hanem a teherárut és a postai küldeményeket is megfelelő védelmi intézkedéseknek kell alávetni;

| O. | mivel az utasszállító repülőgépeken szállított teheráru és postai küldemények veszélyforrást jelenthetnek a terrortámadások szempontjából; mivel a teheráru és a postai küldemények biztonsági ellenőrzése az utasokénál sokkal alacsonyabb szintű, ezért az utasszállító gépekbe berakodott teheráru és postai küldemények esetében a biztonsági intézkedéseket meg kell szigorítani; |
| --- | --- |

O.

mivel az utasszállító repülőgépeken szállított teheráru és postai küldemények veszélyforrást jelenthetnek a terrortámadások szempontjából; mivel a teheráru és a postai küldemények biztonsági ellenőrzése az utasokénál sokkal alacsonyabb szintű, ezért az utasszállító gépekbe berakodott teheráru és postai küldemények esetében a biztonsági intézkedéseket meg kell szigorítani;

| P. | mivel a védelmi intézkedések nem csak a repülőterekre, hanem a teljes ellátási láncra vonatkoznak; |
| --- | --- |

P.

mivel a védelmi intézkedések nem csak a repülőterekre, hanem a teljes ellátási láncra vonatkoznak;

| Q. | mivel a légi közlekedés védelme tekintetében a postai szolgáltatók fontos szerepet játszanak a postai küldemények és csomagok továbbítása terén, és mivel – az európai jogszabályoknak eleget téve – jelentős összegeket fektettek be és új technológiákat vezettek be a nemzetközi és európai biztonsági szabványoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a légi közlekedés védelme tekintetében a postai szolgáltatók fontos szerepet játszanak a postai küldemények és csomagok továbbítása terén, és mivel – az európai jogszabályoknak eleget téve – jelentős összegeket fektettek be és új technológiákat vezettek be a nemzetközi és európai biztonsági szabványoknak való megfelelés érdekében;

Nemzetközi kapcsolatok

| R. | mivel a magas szintű védelem biztosításához a légiközlekedés-védelmi intézkedéseket nemzetközi szinten kell koordinálni az utasok többszöri átvizsgálásának és az ebből eredő korlátozások és további költségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel a magas szintű védelem biztosításához a légiközlekedés-védelmi intézkedéseket nemzetközi szinten kell koordinálni az utasok többszöri átvizsgálásának és az ebből eredő korlátozások és további költségek elkerülése érdekében;

A biztonsági személyzet képzése

| S. | mivel a biztonsági személyzet alap- és továbbképzése a magas szintű, az utasok személyes méltóságának megőrzését és személyes adataik védelmét biztosító bánásmóddal összeegyeztethető légiközlekedés-védelem alapvető eleme, |
| --- | --- |

S.

mivel a biztonsági személyzet alap- és továbbképzése a magas szintű, az utasok személyes méltóságának megőrzését és személyes adataik védelmét biztosító bánásmóddal összeegyeztethető légiközlekedés-védelem alapvető eleme,

| T. | mivel a biztonsági személyzetre vonatkozó szociális, képesítésbeli és továbbképzési standardokat bele kell foglalni a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló 96/67/EK irányelv (11) felülvizsgálatába, |
| --- | --- |

T.

mivel a biztonsági személyzetre vonatkozó szociális, képesítésbeli és továbbképzési standardokat bele kell foglalni a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló 96/67/EK irányelv (11) felülvizsgálatába,

Általános észrevételek

| 1. | megállapítja, hogy a légiközlekedés-védelem integrált, egyszeri védelmi ellenőrzéssel járó szemléletet kíván annak érdekében, hogy az EU egyik repülőterére egy másik uniós repülőtérről érkező utasokat, poggyászt és teherárut ne kelljen ismételten vizsgálat alá vetni; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a légiközlekedés-védelem integrált, egyszeri védelmi ellenőrzéssel járó szemléletet kíván annak érdekében, hogy az EU egyik repülőterére egy másik uniós repülőtérről érkező utasokat, poggyászt és teherárut ne kelljen ismételten vizsgálat alá vetni;

| 2. | úgy véli, hogy a légi közlekedés védelme terén hozzáadott értéket képviselnének az ellenőrzési pontokon szükséges idő tekintetében az utasok számára hatékony és gyors szkenneres módszerek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a légi közlekedés védelme terén hozzáadott értéket képviselnének az ellenőrzési pontokon szükséges idő tekintetében az utasok számára hatékony és gyors szkenneres módszerek;

| 3. | kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a robbanószerek – ideértve a szilárd anyagokat is – kimutatására szolgáló egyéb technikákat miként lehetne a légiközlekedés biztonsága érdekében felhasználni; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a robbanószerek – ideértve a szilárd anyagokat is – kimutatására szolgáló egyéb technikákat miként lehetne a légiközlekedés biztonsága érdekében felhasználni;

| 4. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden rendelkezésükre álló információ, de különösen a rendőrségtől, a titkosszolgálatoktól, a vámhivataloktól és a fuvarozó vállalatoktól származó megbízható információk alapján fejlesszék ki a megalapozott gyanú szerint biztonsági veszélyt jelentő utasokra, valamint a poggyász és a teheráru ellenőrzésére szolgáló integrált kockázati elemzés rendszerét; úgy véli, hogy a teljes rendszert a hatékonyságnak kell vezérelnie, és annak az Európai Unió Alapjogi Chartája megkülönböztetés tilalmára vonatkozó 21. cikkével és az adatvédelemre vonatkozó uniós szabályokkal összhangban kell állnia; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden rendelkezésükre álló információ, de különösen a rendőrségtől, a titkosszolgálatoktól, a vámhivataloktól és a fuvarozó vállalatoktól származó megbízható információk alapján fejlesszék ki a megalapozott gyanú szerint biztonsági veszélyt jelentő utasokra, valamint a poggyász és a teheráru ellenőrzésére szolgáló integrált kockázati elemzés rendszerét; úgy véli, hogy a teljes rendszert a hatékonyságnak kell vezérelnie, és annak az Európai Unió Alapjogi Chartája megkülönböztetés tilalmára vonatkozó 21. cikkével és az adatvédelemre vonatkozó uniós szabályokkal összhangban kell állnia;

| 5. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a hatékony együttműködést, a biztonságkezelést és információcserét valamennyi érintett hatóság és szolgáltató, valamint a hatóságok, a biztonsági cégek és a légitársaságok között európai és nemzeti szinten egyaránt; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a hatékony együttműködést, a biztonságkezelést és információcserét valamennyi érintett hatóság és szolgáltató, valamint a hatóságok, a biztonsági cégek és a légitársaságok között európai és nemzeti szinten egyaránt;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy a lehetséges problémák, a gyakorlati tapasztalat és technológiai fejlődés tükrében rendszeresen ellenőrizze az engedélyezett átvizsgálási módszerek jegyzékét és azok alkalmazási feltételeit, valamint a minimumkövetelményeket abból a célból, hogy a fejlődéssel lépést tartó, az utasok és a dolgozók jogait és érdekeit is biztosító, magas szintű felderítési hatékonyságot lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy a lehetséges problémák, a gyakorlati tapasztalat és technológiai fejlődés tükrében rendszeresen ellenőrizze az engedélyezett átvizsgálási módszerek jegyzékét és azok alkalmazási feltételeit, valamint a minimumkövetelményeket abból a célból, hogy a fejlődéssel lépést tartó, az utasok és a dolgozók jogait és érdekeit is biztosító, magas szintű felderítési hatékonyságot lehessen biztosítani;

| 7. | hangsúlyozza az Európai Unió biztonságára nézve a stockholmi programban is kimutatott módon veszélyt jelentő terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem fontosságát, és ezért – de kizárólag ebben az összefüggésben – támogatja a törvényesen előírt, hatékony, egy szabad és nyitott demokratikus társadalomban nélkülözhetetlen, a kitűzött céllal arányos, valamint az EU Alapjogi Chartáját és az emberi jogok európai egyezményét (EJEE) maradéktalanul tiszteletben tartó, a terrorcselekmények megelőzésére irányuló biztonsági intézkedések alkalmazását; emlékeztet arra, hogy a polgároknak az intézményekbe vetett hite alapvető fontosságú, és hogy ezért megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a biztonság megteremtésének szükségessége, valamint az alapvető jogok és szabadságok biztosítása között; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza az Európai Unió biztonságára nézve a stockholmi programban is kimutatott módon veszélyt jelentő terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem fontosságát, és ezért – de kizárólag ebben az összefüggésben – támogatja a törvényesen előírt, hatékony, egy szabad és nyitott demokratikus társadalomban nélkülözhetetlen, a kitűzött céllal arányos, valamint az EU Alapjogi Chartáját és az emberi jogok európai egyezményét (EJEE) maradéktalanul tiszteletben tartó, a terrorcselekmények megelőzésére irányuló biztonsági intézkedések alkalmazását; emlékeztet arra, hogy a polgároknak az intézményekbe vetett hite alapvető fontosságú, és hogy ezért megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a biztonság megteremtésének szükségessége, valamint az alapvető jogok és szabadságok biztosítása között;

| 8. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy valamennyi terrorizmusellenes fellépésnek teljes mértékben összhangban kell állnia a demokratikus társadalmakban elengedhetetlen alapvető uniós jogokkal és kötelezettségekkel, valamint arányosnak, csak a legszükségesebb esetben alkalmazottnak, törvény által szabályozottnak és az elérni kívánt konkrét célra irányulónak kell lennie; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza e tekintetben, hogy valamennyi terrorizmusellenes fellépésnek teljes mértékben összhangban kell állnia a demokratikus társadalmakban elengedhetetlen alapvető uniós jogokkal és kötelezettségekkel, valamint arányosnak, csak a legszükségesebb esetben alkalmazottnak, törvény által szabályozottnak és az elérni kívánt konkrét célra irányulónak kell lennie;

Biztonsági szkennerek

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy csak akkor tegyen javaslatot az ebben az állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően a biztonsági szkennerek engedélyezett átvizsgálási módszerek jegyzékébe való felvételére – azzal a feltétellel, hogy ezt a használatukra vonatkozó megfelelő előírások és közös minimumkövetelmények kísérik –, ha az Európai Parlament által 2008-ban kért hatástanulmány elkészült és az igazolta, hogy a készülékek nem jelentenek kockázatot sem az utasok egészsége, személyes adataik, személyes méltóságuk vagy magánszférájuk érintetlensége, sem pedig az ellenőrzések hatékonysága szempontjából; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy csak akkor tegyen javaslatot az ebben az állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően a biztonsági szkennerek engedélyezett átvizsgálási módszerek jegyzékébe való felvételére – azzal a feltétellel, hogy ezt a használatukra vonatkozó megfelelő előírások és közös minimumkövetelmények kísérik –, ha az Európai Parlament által 2008-ban kért hatástanulmány elkészült és az igazolta, hogy a készülékek nem jelentenek kockázatot sem az utasok egészsége, személyes adataik, személyes méltóságuk vagy magánszférájuk érintetlensége, sem pedig az ellenőrzések hatékonysága szempontjából;

| 10. | úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek használatának közös uniós szabályokon, eljárásokon és szabványokon kell alapulnia, amelyek a felderítés teljesítménykritériumainak meghatározásán kívül az utasok, a dolgozók, a legénység és a biztonsági személyzet egészségének és alapjogainak védelméhez szükséges garanciákat is biztosítják; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek használatának közös uniós szabályokon, eljárásokon és szabványokon kell alapulnia, amelyek a felderítés teljesítménykritériumainak meghatározásán kívül az utasok, a dolgozók, a legénység és a biztonsági személyzet egészségének és alapjogainak védelméhez szükséges garanciákat is biztosítják;

| 11. | úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek a repülőtéri ellenőrzések sebességének és ütemének javítását szolgálják, és csökkentik az utasoknak okozott kellemetlenségeket, ezért kéri a Bizottságot, hogy ezt a szempontot a jogszabályra irányuló javaslatában vegye figyelembe; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek a repülőtéri ellenőrzések sebességének és ütemének javítását szolgálják, és csökkentik az utasoknak okozott kellemetlenségeket, ezért kéri a Bizottságot, hogy ezt a szempontot a jogszabályra irányuló javaslatában vegye figyelembe;

| 12. | hangsúlyosan javasolja, hogy a Bizottság állítson fel közös szabályokat a biztonsági szkennerek használatára vonatkozóan, majd rendszeresen és szükség esetén igazítsa az egészségre, magánéletre, személyes adatokra és az alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseket a műszaki fejlődéshez; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyosan javasolja, hogy a Bizottság állítson fel közös szabályokat a biztonsági szkennerek használatára vonatkozóan, majd rendszeresen és szükség esetén igazítsa az egészségre, magánéletre, személyes adatokra és az alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseket a műszaki fejlődéshez;

Szükségesség és arányosság

| 13. | meggyőződése, hogy a terrorizmus fenyegetésének súlyosbodásával az állami hatóságoknak meg kell hozniuk a demokratikus társadalmak által elvárt védelmi és megelőzési intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

meggyőződése, hogy a terrorizmus fenyegetésének súlyosbodásával az állami hatóságoknak meg kell hozniuk a demokratikus társadalmak által elvárt védelmi és megelőzési intézkedéseket;

| 14. | úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek felderítési hatékonysága – különösen a nem fémből készült tárgyakat és a folyadékokat illetően – nagyobb, mint a jelenlegi fémdetektoroké, a motozás (teljes manuális átvizsgálás) pedig a szkennernél több bosszúságot és időveszteséget okoz, és annál nagyobb ellenállásba ütközik; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek felderítési hatékonysága – különösen a nem fémből készült tárgyakat és a folyadékokat illetően – nagyobb, mint a jelenlegi fémdetektoroké, a motozás (teljes manuális átvizsgálás) pedig a szkennernél több bosszúságot és időveszteséget okoz, és annál nagyobb ellenállásba ütközik;

| 15. | úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek használata – a szükséges garanciák biztosítása mellett – indokoltabb a kevésbé alapos módszerek alkalmazásánál, amelyek nem volnának képesek garantálni a védelem hasonló szintjét; emlékeztet arra, hogy a légiközlekedés biztonsága terén továbbra is kulcsfontosságú prioritás a széles értelemben vett intelligens megoldások alkalmazása és a jól képzett repülőtéri biztonsági személyzet; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a biztonsági szkennerek használata – a szükséges garanciák biztosítása mellett – indokoltabb a kevésbé alapos módszerek alkalmazásánál, amelyek nem volnának képesek garantálni a védelem hasonló szintjét; emlékeztet arra, hogy a légiközlekedés biztonsága terén továbbra is kulcsfontosságú prioritás a széles értelemben vett intelligens megoldások alkalmazása és a jól képzett repülőtéri biztonsági személyzet;

| 16. | úgy véli, hogy a rendelkezésre álló technológia és módszerek segítségével megválaszolhatók a magánélettel és az egészséggel kapcsolatos aggodalmak és követelmények; úgy véli, hogy a jelenleg fejlesztés alatt álló technológia ígéretes, és hogy a rendelkezésre álló technológiák közül a legjobbat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a rendelkezésre álló technológia és módszerek segítségével megválaszolhatók a magánélettel és az egészséggel kapcsolatos aggodalmak és követelmények; úgy véli, hogy a jelenleg fejlesztés alatt álló technológia ígéretes, és hogy a rendelkezésre álló technológiák közül a legjobbat kell alkalmazni;

| 17. | megítélése szerint az EU tagállamainak felelőssége és szabad döntése, hogy a biztonsági szkennereket üzembe helyezik-e, vagy sem; úgy véli azonban, hogy egy összefüggő európai légiközlekedés-biztonsági térség megteremtése érdekében a szkennerek alkalmazásának további összehangolására van szükség; |
| --- | --- |

17.

megítélése szerint az EU tagállamainak felelőssége és szabad döntése, hogy a biztonsági szkennereket üzembe helyezik-e, vagy sem; úgy véli azonban, hogy egy összefüggő európai légiközlekedés-biztonsági térség megteremtése érdekében a szkennerek alkalmazásának további összehangolására van szükség;

| 18. | úgy véli, hogy ha az EU tagállamai biztonsági szkennereket vezetnek be, az adott szkennereknek meg kell felelniük az EU által valamennyi tagállam számára előírt szabványoknak és minimumkövetelményeknek a tagállamok szigorúbb intézkedések alkalmazásához való jogának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy ha az EU tagállamai biztonsági szkennereket vezetnek be, az adott szkennereknek meg kell felelniük az EU által valamennyi tagállam számára előírt szabványoknak és minimumkövetelményeknek a tagállamok szigorúbb intézkedések alkalmazásához való jogának sérelme nélkül;

| 19. | úgy véli, hogy a tagállamoknak további ellenőrzési pontokról és biztonsági személyzetről kell gondosodniuk annak biztosítása érdekében, hogy az utasokat ne érintse hátrányosan a biztonsági szkennerek felállítása; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a tagállamoknak további ellenőrzési pontokról és biztonsági személyzetről kell gondosodniuk annak biztosítása érdekében, hogy az utasokat ne érintse hátrányosan a biztonsági szkennerek felállítása;

| 20. | megítélése szerint a biztonsági szkennerek használatát az ellenőrzött személyek döntésétől kell függővé tenni, és amennyiben ezt megtagadják, a biztonsági szkennerekkel azonos szintű hatékonyságot biztosító, olyan alternatív átvizsgálási módszereknek kell alávetniük magukat, amelyek maradéktalanul tiszteletben tartják jogaikat és méltóságukat; hangsúlyozza, hogy az ilyen elutasítás nem vezethet az utas meggyanúsításához; |
| --- | --- |

20.

megítélése szerint a biztonsági szkennerek használatát az ellenőrzött személyek döntésétől kell függővé tenni, és amennyiben ezt megtagadják, a biztonsági szkennerekkel azonos szintű hatékonyságot biztosító, olyan alternatív átvizsgálási módszereknek kell alávetniük magukat, amelyek maradéktalanul tiszteletben tartják jogaikat és méltóságukat; hangsúlyozza, hogy az ilyen elutasítás nem vezethet az utas meggyanúsításához;

Egészség

| 21. | emlékeztet arra, hogy az európai és a nemzeti jog alkalmazásánál különös figyelmet kell fordítani az ALARA-elv (az ésszerűen elérhető legalacsonyabb érték) betartására; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az európai és a nemzeti jog alkalmazásánál különös figyelmet kell fordítani az ALARA-elv (az ésszerűen elérhető legalacsonyabb érték) betartására;

| 22. | felhívja a tagállamokat olyan technológia alkalmazására, amely a legkevésbé káros az emberi egészségre, és amely elfogadható megoldást kínál az utasok magánéletének védelmével kapcsolatos aggodalmakra; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat olyan technológia alkalmazására, amely a legkevésbé káros az emberi egészségre, és amely elfogadható megoldást kínál az utasok magánéletének védelmével kapcsolatos aggodalmakra;

| 23. | úgy véli, hogy a halmozódó hatású ionizáló sugárzásnak való kitétel elfogadhatatlan; ezért meggyőződése, hogy az ionizáló sugárzást használó valamennyi technológia alkalmazását egyértelműen ki kell zárni a biztonsági vizsgálatokból; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a halmozódó hatású ionizáló sugárzásnak való kitétel elfogadhatatlan; ezért meggyőződése, hogy az ionizáló sugárzást használó valamennyi technológia alkalmazását egyértelműen ki kell zárni a biztonsági vizsgálatokból;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a következő kutatási keretprogram részeként vizsgálja meg olyan technológia használatának a lehetőségét, amely teljes mértékben veszélytelen mindenki számára, ugyanakkor biztosítja a légi forgalom biztonságát; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy a következő kutatási keretprogram részeként vizsgálja meg olyan technológia használatának a lehetőségét, amely teljes mértékben veszélytelen mindenki számára, ugyanakkor biztosítja a légi forgalom biztonságát;

| 25. | kéri a tagállamokat, hogy az új tudományos eredményeket figyelembe véve rendszeresen ellenőrizzék a biztonsági szkennerek használatának hosszú távú hatásait és felügyeljék a berendezések üzembe helyezését, használatát és működését; |
| --- | --- |

25.

kéri a tagállamokat, hogy az új tudományos eredményeket figyelembe véve rendszeresen ellenőrizzék a biztonsági szkennerek használatának hosszú távú hatásait és felügyeljék a berendezések üzembe helyezését, használatát és működését;

| 26. | nyomatékosan kéri a különleges helyzetek megfelelő figyelembevételét, valamint a tisztességes és személyre szabott elbánást az egészségügyi és a kommunikációs szempontból kiszolgáltatott helyzetben levő utasok, például terhes asszonyok, gyermekek, idősek és fogyatékkal élők, valamint beültetett orvostechnikai eszközökkel (például ortopédiai protézisekkel vagy szívritmus-szabályozókkal) rendelkező személyek, valamint az olyan utasok esetében, akik egészségük fenntartásához szükséges gyógyszereket és/vagy orvosi eszközöket (például fecskendőt vagy inzulint) visznek magukkal; |
| --- | --- |

26.

nyomatékosan kéri a különleges helyzetek megfelelő figyelembevételét, valamint a tisztességes és személyre szabott elbánást az egészségügyi és a kommunikációs szempontból kiszolgáltatott helyzetben levő utasok, például terhes asszonyok, gyermekek, idősek és fogyatékkal élők, valamint beültetett orvostechnikai eszközökkel (például ortopédiai protézisekkel vagy szívritmus-szabályozókkal) rendelkező személyek, valamint az olyan utasok esetében, akik egészségük fenntartásához szükséges gyógyszereket és/vagy orvosi eszközöket (például fecskendőt vagy inzulint) visznek magukkal;

A testről készült felvételek

| 27. | úgy véli, hogy kizárólag pálcikafigurákat szabad használni, és hogy a testről nem szabad felvételeket készíteni; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy kizárólag pálcikafigurákat szabad használni, és hogy a testről nem szabad felvételeket készíteni;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az átvilágítás során keletkezett adatokat kizárólag a tiltott tárgyak felderítésére és csak az ellenőrzéshez szükséges időtartamig szabad használni, továbbá azonnal meg kell semmisíteni, amint az érintett személy áthaladt a biztonsági ellenőrzésen, és az adatokat nem szabad tárolni; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az átvilágítás során keletkezett adatokat kizárólag a tiltott tárgyak felderítésére és csak az ellenőrzéshez szükséges időtartamig szabad használni, továbbá azonnal meg kell semmisíteni, amint az érintett személy áthaladt a biztonsági ellenőrzésen, és az adatokat nem szabad tárolni;

A hátrányos megkülönböztetés tilalma

| 29. | úgy véli, a működési szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az utasok kiválasztása véletlenszerűen történjék, és ne hátrányosan megkülönböztető kritériumok alapján válasszák ki azokat az utasokat, akiknek a biztonsági szkenneren át kell haladniuk; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, a működési szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az utasok kiválasztása véletlenszerűen történjék, és ne hátrányosan megkülönböztető kritériumok alapján válasszák ki azokat az utasokat, akiknek a biztonsági szkenneren át kell haladniuk;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a biztonsági átvilágításra történő kiválasztás során elfogadhatatlan többek között a nemen, a fajon, a bőrszínen, az etnikai hovatartozáson, a genetikai jellegen, a nyelven, a valláson vagy a meggyőződésen alapuló bárminemű besorolás; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a biztonsági átvilágításra történő kiválasztás során elfogadhatatlan többek között a nemen, a fajon, a bőrszínen, az etnikai hovatartozáson, a genetikai jellegen, a nyelven, a valláson vagy a meggyőződésen alapuló bárminemű besorolás;

Adatvédelem

| 31. | úgy véli, hogy az utasok személyazonosságának védelme érdekében, valamint elkerülendő, hogy a valamely testrészükről készült felvétel alapján beazonosíthatók legyenek, a biztonsági szkennereknek pálcikafigurákat kellene használniuk; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az utasok személyazonosságának védelme érdekében, valamint elkerülendő, hogy a valamely testrészükről készült felvétel alapján beazonosíthatók legyenek, a biztonsági szkennereknek pálcikafigurákat kellene használniuk;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazott technológia nem lehet képes az adatok tárolására vagy elmentésére; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az alkalmazott technológia nem lehet képes az adatok tárolására vagy elmentésére;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a biztonsági szkennereket a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban kell használni; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a biztonsági szkennereket a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban kell használni;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a biztonsági szkennerek használata mellett döntő tagállamoknak a szubszidiaritás elvével összhangban lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az európai jogszabályokban meghatározottaknál szigorúbb előírásokat alkalmazzanak a polgárok és személyes adataik védelme vonatkozásában; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a biztonsági szkennerek használata mellett döntő tagállamoknak a szubszidiaritás elvével összhangban lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az európai jogszabályokban meghatározottaknál szigorúbb előírásokat alkalmazzanak a polgárok és személyes adataik védelme vonatkozásában;

Az ellenőrzött személyek tájékoztatása

| 35. | úgy véli, hogy az átvizsgált személyeknek átfogó előzetes tájékoztatást kell kapniuk, különösen az adott szkenner működésére, az emberi méltósághoz és a magánélethez való jogok védelmére, az adatvédelemre és a szkennerrel történő átvizsgálás visszautasításának lehetőségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az átvizsgált személyeknek átfogó előzetes tájékoztatást kell kapniuk, különösen az adott szkenner működésére, az emberi méltósághoz és a magánélethez való jogok védelmére, az adatvédelemre és a szkennerrel történő átvizsgálás visszautasításának lehetőségére vonatkozóan;

| 36. | kéri, hogy a Bizottság által a légi utasok jogairól szervezett tájékoztatási kampány részletesen ismertesse az utasok biztonsági ellenőrzéssel és a biztonsági szkennerekkel kapcsolatos jogait; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy a Bizottság által a légi utasok jogairól szervezett tájékoztatási kampány részletesen ismertesse az utasok biztonsági ellenőrzéssel és a biztonsági szkennerekkel kapcsolatos jogait;

Az ellenőrzött személyekkel való bánásmód

| 37. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a biztonsági személyzetnek a biztonsági szkennerek olyan használatára vonatkozó különleges képzését, amely tiszteletben tartja az utasok alapvető jogai, méltóságát, adataik védelmét és egészségét; e tekintetben úgy véli, hogy a szkennerekkel dolgozó biztonsági személyzet számára rendkívül hasznos eszköznek bizonyulhat a magatartási kódex; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a biztonsági személyzetnek a biztonsági szkennerek olyan használatára vonatkozó különleges képzését, amely tiszteletben tartja az utasok alapvető jogai, méltóságát, adataik védelmét és egészségét; e tekintetben úgy véli, hogy a szkennerekkel dolgozó biztonsági személyzet számára rendkívül hasznos eszköznek bizonyulhat a magatartási kódex;

A légi közlekedés védelmének finanszírozása

| 38. | emlékeztet a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására;

| 39. | úgy véli, hogy a védelmi díjaknak – amelyeket kizárólag a biztonsági költségek fedezeteként szabad felhasználni –átláthatóaknak kell lenniük, továbbá, hogy a szigorúbb intézkedések bevezetése mellett döntő tagállamoknak kell viselniük az ebből fakadó többletköltségeket; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a védelmi díjaknak – amelyeket kizárólag a biztonsági költségek fedezeteként szabad felhasználni –átláthatóaknak kell lenniük, továbbá, hogy a szigorúbb intézkedések bevezetése mellett döntő tagállamoknak kell viselniük az ebből fakadó többletköltségeket;

| 40. | sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul foglaljon állást első olvasatban a légiközlekedés-védelmi díjakról, tekintettel arra, hogy a légiközlekedés-védelemre, illetve a légiközlekedés-védelmi díjakra vonatkozó jogi szabályozás egymással szorosan összefügg; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul foglaljon állást első olvasatban a légiközlekedés-védelmi díjakról, tekintettel arra, hogy a légiközlekedés-védelemre, illetve a légiközlekedés-védelmi díjakra vonatkozó jogi szabályozás egymással szorosan összefügg;

| 41. | javasolja, hogy valamennyi utas jegyén tüntessék fel a biztonsági intézkedések költségeit; |
| --- | --- |

41.

javasolja, hogy valamennyi utas jegyén tüntessék fel a biztonsági intézkedések költségeit;

Folyadékok, aeroszolok és gélek (LAG) tilalma

| 42. | megerősíti és fenntartja azt az álláspontját, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően a folyadékok szállítási tilalmának 2013-ban meg kell szűnnie; ezért arra ösztönzi az összes érintett felet, a Bizottságot, a tagállamokat és az iparágat, hogy szorosan együttműködve biztosítsák a folyadékoknak a repülőgépek fedélzetén történő szállítására vonatkozó korlátozások minden utas javát szolgáló megszüntetését; |
| --- | --- |

42.

megerősíti és fenntartja azt az álláspontját, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően a folyadékok szállítási tilalmának 2013-ban meg kell szűnnie; ezért arra ösztönzi az összes érintett felet, a Bizottságot, a tagállamokat és az iparágat, hogy szorosan együttműködve biztosítsák a folyadékoknak a repülőgépek fedélzetén történő szállítására vonatkozó korlátozások minden utas javát szolgáló megszüntetését;

| 43. | kéri a tagállamokat és a repülőtereket, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy a megfelelő technológia időben rendelkezésre álljon és így, a folyadékok szállítási tilalmának tervek szerinti megszüntetése ne eredményezze a biztonság csökkenését; |
| --- | --- |

43.

kéri a tagállamokat és a repülőtereket, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy a megfelelő technológia időben rendelkezésre álljon és így, a folyadékok szállítási tilalmának tervek szerinti megszüntetése ne eredményezze a biztonság csökkenését;

| 44. | úgy véli, hogy ebben az értelemben valamennyi szereplőnek mindent meg kellene tennie azért, hogy a folyadékok, aeroszolok és gélek szállítási tilalma átalakuljon ezek maradéktalanul kielégítő, egységes, az utasok jogait mindenkor tiszteletben tartó ellenőrzésévé; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy ebben az értelemben valamennyi szereplőnek mindent meg kellene tennie azért, hogy a folyadékok, aeroszolok és gélek szállítási tilalma átalakuljon ezek maradéktalanul kielégítő, egységes, az utasok jogait mindenkor tiszteletben tartó ellenőrzésévé;

A teherárura vonatkozó biztonsági intézkedések

| 45. | úgy véli, hogy a teheráru és postai küldemény kockázatelemzésen alapuló átvizsgálásának arányosnak kell lennie a szállításukkal együtt járó fenyegetésekkel, valamint hogy biztosítani kell a megfelelő védelmet, különösen, ha a teherárut vagy a postai küldeményt utasszállító repülőgépeken szállítják; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a teheráru és postai küldemény kockázatelemzésen alapuló átvizsgálásának arányosnak kell lennie a szállításukkal együtt járó fenyegetésekkel, valamint hogy biztosítani kell a megfelelő védelmet, különösen, ha a teherárut vagy a postai küldeményt utasszállító repülőgépeken szállítják;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a teheráruk 100 %-os ellenőrzése megvalósíthatatlan; kéri a tagállamokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a 300/2008/EK rendelet, valamint az annak megfelelő 185/2010/EU bizottsági rendelet végrehajtása tekintetében annak érdekében, hogy a biztonság az ellátási lánc egészében megerősödjék; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a teheráruk 100 %-os ellenőrzése megvalósíthatatlan; kéri a tagállamokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a 300/2008/EK rendelet, valamint az annak megfelelő 185/2010/EU bizottsági rendelet végrehajtása tekintetében annak érdekében, hogy a biztonság az ellátási lánc egészében megerősödjék;

| 47. | úgy véli, hogy a teheráru biztonsági szintje tekintetében még vannak eltérések a tagállamok között, és hogy az egyszeri biztonsági ellenőrzés megvalósítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az európai teherárura és postai küldeményre vonatkozó meglévő intézkedések megfelelő alkalmazását, és hogy a valamely másik tagállamban jóváhagyott akkreditált ügynököt elfogadják; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a teheráru biztonsági szintje tekintetében még vannak eltérések a tagállamok között, és hogy az egyszeri biztonsági ellenőrzés megvalósítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az európai teherárura és postai küldeményre vonatkozó meglévő intézkedések megfelelő alkalmazását, és hogy a valamely másik tagállamban jóváhagyott akkreditált ügynököt elfogadják;

| 48. | véleménye szerint a légi áru és a postai küldemények biztonsága tekintetében a tagállamokban foganatosított intézkedések megerősödtek és az ezen intézkedések Bizottság által végzett vizsgálata is fokozódott, ezért elengedhetetlennek tartja, hogy szakmai jelentés készüljön azzal a céllal, hogy azonosítsa a teheráru jelenlegi kezelési rendszerének gyengeségeit és a lehetséges megoldásokat; |
| --- | --- |

48.

véleménye szerint a légi áru és a postai küldemények biztonsága tekintetében a tagállamokban foganatosított intézkedések megerősödtek és az ezen intézkedések Bizottság által végzett vizsgálata is fokozódott, ezért elengedhetetlennek tartja, hogy szakmai jelentés készüljön azzal a céllal, hogy azonosítsa a teheráru jelenlegi kezelési rendszerének gyengeségeit és a lehetséges megoldásokat;

| 49. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorítsák meg a légi úton szállított teheráru átvilágítását és ellenőrzését, többek között az ismert feladók akkreditált ügynökei által történő hitelesítésekkel kapcsolatos ellenőrzéseket is; hangsúlyozza, hogy ehhez nemzeti szinten több ellenőrre van szükség; |
| --- | --- |

49.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorítsák meg a légi úton szállított teheráru átvilágítását és ellenőrzését, többek között az ismert feladók akkreditált ügynökei által történő hitelesítésekkel kapcsolatos ellenőrzéseket is; hangsúlyozza, hogy ehhez nemzeti szinten több ellenőrre van szükség;

| 50. | rámutat a vámhivataloknak nyújtott tájékoztatás által kínált lehetőségekre az egyes küldeményekkel kapcsolatos kockázatok felmérése szempontjából, és kéri a Bizottságot, hogy folytassa a munkát a vámhivatalok elektronikus rendszereinek a légiközlekedés-védelem céljaira történő lehetséges felhasználása érdekében; ez elsősorban az EU import-ellenőrzési rendszerének felhasználását jelenti a vámhatóságok közötti együttműködés javítására; |
| --- | --- |

50.

rámutat a vámhivataloknak nyújtott tájékoztatás által kínált lehetőségekre az egyes küldeményekkel kapcsolatos kockázatok felmérése szempontjából, és kéri a Bizottságot, hogy folytassa a munkát a vámhivatalok elektronikus rendszereinek a légiközlekedés-védelem céljaira történő lehetséges felhasználása érdekében; ez elsősorban az EU import-ellenőrzési rendszerének felhasználását jelenti a vámhatóságok közötti együttműködés javítására;

| 51. | kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a harmadik országokból származó teheráru biztonságos továbbítása érdekében szükséges intézkedéseket, kezdve a származási repülőtérrel, és határozza meg a magas kockázatot jelentő teherárukra vonatkozó kritériumokat azonosítva a különböző szereplők mindegyikének felelősségét; |
| --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a harmadik országokból származó teheráru biztonságos továbbítása érdekében szükséges intézkedéseket, kezdve a származási repülőtérrel, és határozza meg a magas kockázatot jelentő teherárukra vonatkozó kritériumokat azonosítva a különböző szereplők mindegyikének felelősségét;

| 52. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a védelmi program vegye figyelembe az összes érintett szereplő sajátosságát, továbbá hangolja össze a postai küldemény és teheráru továbbításához kötődő védelmi intézkedéseket a dinamikus gazdaság biztosításának szükségességével, amely előmozdítja a kölcsönös kereskedelmi cseréket, a szolgáltatások minőségét, valamint az elektronikus kereskedelem fejlődését; |
| --- | --- |

52.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a védelmi program vegye figyelembe az összes érintett szereplő sajátosságát, továbbá hangolja össze a postai küldemény és teheráru továbbításához kötődő védelmi intézkedéseket a dinamikus gazdaság biztosításának szükségességével, amely előmozdítja a kölcsönös kereskedelmi cseréket, a szolgáltatások minőségét, valamint az elektronikus kereskedelem fejlődését;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a teheráruval foglalkozó biztonsági személyzet alap- és továbbképzésének harmonizált rendszerére annak érdekében, hogy lépést tartsanak a biztonság terén kifejlesztett legfrissebb műszaki megoldásokkal; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a teheráruval foglalkozó biztonsági személyzet alap- és továbbképzésének harmonizált rendszerére annak érdekében, hogy lépést tartsanak a biztonság terén kifejlesztett legfrissebb műszaki megoldásokkal;

Nemzetközi kapcsolatok

| 54. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel (ICAO) és harmadik országokkal a légi közlekedés védelme terén a kockázatértékelés és a hírszerzési rendszerek tekintetében; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel (ICAO) és harmadik országokkal a légi közlekedés védelme terén a kockázatértékelés és a hírszerzési rendszerek tekintetében;

| 55. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ICAO keretében mozdítsák elő az átfogó szabályozásra irányuló szabványokat a harmadik országok e szabványok teljesítését célzó erőfeszítéseinek támogatása, a védelmi intézkedések kölcsönös elismerése irányába történő előrelépés, valamint az egyszeri, hatékony védelmi ellenőrzés céljának elérése érdekében; |
| --- | --- |

55.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ICAO keretében mozdítsák elő az átfogó szabályozásra irányuló szabványokat a harmadik országok e szabványok teljesítését célzó erőfeszítéseinek támogatása, a védelmi intézkedések kölcsönös elismerése irányába történő előrelépés, valamint az egyszeri, hatékony védelmi ellenőrzés céljának elérése érdekében;

*

* *

| 56. | úgy véli, hogy a légi közlekedési ágazatot illetően a komitológiai eljárás, legalábbis a polgárok jogait érintő intézkedések esetén nem helyénvaló, és a Parlamentnek az együttdöntési eljárás révén történő teljes bevonására szólít fel; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a légi közlekedési ágazatot illetően a komitológiai eljárás, legalábbis a polgárok jogait érintő intézkedések esetén nem helyénvaló, és a Parlamentnek az együttdöntési eljárás révén történő teljes bevonására szólít fel;

| 57. | jogalkotási javaslatot vár a Bizottságtól a 300/2008/EK rendeletnek a jelenlegi parlamenti ciklus alatti kiigazítására, figyelemmel az Európai Bizottság 2010. december 16-i, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló európai parlamenti és bizottsági rendelet elfogadása keretében tett nyilatkozatára; |
| --- | --- |

57.

jogalkotási javaslatot vár a Bizottságtól a 300/2008/EK rendeletnek a jelenlegi parlamenti ciklus alatti kiigazítására, figyelemmel az Európai Bizottság 2010. december 16-i, a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló európai parlamenti és bizottsági rendelet elfogadása keretében tett nyilatkozatára;

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 15. E, 2010.1.21., 71. o.

(2)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

(3)  HL L 91., 2009.4.3., 7. o.

(4)  HL L 55., 2010.3.5., 1. o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 164. o.

(6)  HL L 199., 1999.7.30., 59. o.

(7)  HL L 184., 2004.5.24., 1. o.

(8)  HL L 114., 2006.4.27., 38. o.

(9)  HL L 281., 1995.11.23, 31. o.

(10)  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

(11)  HL L 272., 1996.10.25., 36. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/134

---

2011. július 6., szerdaA nők és a vállalkozásvezetés

P7_TA(2011)0330

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a nőkről és a vállalkozásvezetésről a nőkről és a vállalkozásvezetésről (2010/2115(INI))

2013/C 33 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1995 szeptemberében, Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, majd a pekingi nyilatkozat és a cselekvési platform végrehajtására irányuló további intézkedésekről és kezdeményezésekről a 2000. június 9-i Peking +5, a 2005. március 11-i Peking +10 és a 2010. március 12-i Peking + 15 rendkívüli ENSZ ülésszakon elfogadott dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995 szeptemberében, Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, majd a pekingi nyilatkozat és a cselekvési platform végrehajtására irányuló további intézkedésekről és kezdeményezésekről a 2000. június 9-i Peking +5, a 2005. március 11-i Peking +10 és a 2010. március 12-i Peking + 15 rendkívüli ENSZ ülésszakon elfogadott dokumentumokra,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 1., 2., 3., 4., 5., 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 1., 2., 3., 4., 5., 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, amely olyan, a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, mint a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, amely olyan, a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, mint a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló 19. cikkére,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladásról szóló 2011. évi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladásról szóló 2011. évi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság 2010. október 27-i, „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé, A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért, 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című közleményére (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. október 27-i, „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé, A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért, 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című közleményére (COM(2010)0608),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. szeptember 21-i, „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. szeptember 21-i, „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. június 6-i zöld könyvére a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról és a javadalmazási politikákról COM(2010)0284), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. június 6-i zöld könyvére a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról és a javadalmazási politikákról COM(2010)0284),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. március 5-i, „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség, A nők chartája” című közleményére (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. március 5-i, „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség, A nők chartája” című közleményére (COM(2010)0078),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2006 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra1, és az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló új európai paktumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2006 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra1, és az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló új európai paktumra,

| — | tekintettel a nőknek és a férfiaknak a döntéshozatali eljárásban való kiegyensúlyozott részvételéről szóló 96/694/EK tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőknek és a férfiaknak a döntéshozatali eljárásban való kiegyensúlyozott részvételéről szóló 96/694/EK tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel a Világgazdasági Fórum 2011. január 26-29-én, Davosban tartott éves ülésére és a „Women Leaders and Gender Parity” című programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világgazdasági Fórum 2011. január 26-29-én, Davosban tartott éves ülésére és a „Women Leaders and Gender Parity” című programra,

| — | tekintettel a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2011. március 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2011. március 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferencia: „Küzdelem az egyenlőségért, a fejlődésért és a békéért” című, 1995. június 15-i állásfoglalására (3), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési platformjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására (4) és a Peking +15 „Az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért” című, 2010. február 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferencia: „Küzdelem az egyenlőségért, a fejlődésért és a békéért” című, 1995. június 15-i állásfoglalására (3), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési platformjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására (4) és a Peking +15 „Az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért” című, 2010. február 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0210/2011),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Uniónak az EK-Szerződésben foglalt alapelve, egyik célkitűzése és feladata, valamint mivel a nők és férfiak közötti esélyegyenlőségnek valamennyi tevékenysége során való általános érvényesítése az Unió konkrétan meghatározott feladata, |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Európai Uniónak az EK-Szerződésben foglalt alapelve, egyik célkitűzése és feladata, valamint mivel a nők és férfiak közötti esélyegyenlőségnek valamennyi tevékenysége során való általános érvényesítése az Unió konkrétan meghatározott feladata,

| B. | mivel az Európai Unió egyik kiemelt célkitűzésének kellene lennie annak, hogy lehetővé teszi a szakavatott és szakképzett nők bekerülését a napjainkban számukra nehezen elérhető munkakörökbe azáltal, hogy felszámolja a fennálló akadályokat és a nemek közötti egyenlőtlenségeket, amelyek meggátolják, hogy a nők karrierje előrehaladjon, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió egyik kiemelt célkitűzésének kellene lennie annak, hogy lehetővé teszi a szakavatott és szakképzett nők bekerülését a napjainkban számukra nehezen elérhető munkakörökbe azáltal, hogy felszámolja a fennálló akadályokat és a nemek közötti egyenlőtlenségeket, amelyek meggátolják, hogy a nők karrierje előrehaladjon,

| C. | mivel a társadalmi igazságosság érdekében, valamint a gazdaság fejlesztéséhez a nők készségeinek teljes körű kiaknázása céljából az esélyegyenlőségnek a foglalkoztatás területén megkülönböztetés nélkül kell lehetővé tennie a férfiak és a nők előmenetelét a munkaerőpiacon és a vezető beosztásokban valamennyi szinten, valamint ugyanolyan karrierlehetőségeket kell biztosítania a nők számára, mint a férfiaknak, |
| --- | --- |

C.

mivel a társadalmi igazságosság érdekében, valamint a gazdaság fejlesztéséhez a nők készségeinek teljes körű kiaknázása céljából az esélyegyenlőségnek a foglalkoztatás területén megkülönböztetés nélkül kell lehetővé tennie a férfiak és a nők előmenetelét a munkaerőpiacon és a vezető beosztásokban valamennyi szinten, valamint ugyanolyan karrierlehetőségeket kell biztosítania a nők számára, mint a férfiaknak,

| D. | mivel 2008-ban az egyetemi képesítések 59,5 %-át nők szerezték meg az EU-ban, mivel az üzleti, gazdálkodási és jogi karon a nők többségben vannak a férfiakkal szemben, mivel azonban 2009-ben a legnagyobb, tőzsdén jegyzett társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben a nők aránya csupán 10,9 %-ot tett ki, |
| --- | --- |

D.

mivel 2008-ban az egyetemi képesítések 59,5 %-át nők szerezték meg az EU-ban, mivel az üzleti, gazdálkodási és jogi karon a nők többségben vannak a férfiakkal szemben, mivel azonban 2009-ben a legnagyobb, tőzsdén jegyzett társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben a nők aránya csupán 10,9 %-ot tett ki,

| E. | mivel a nők képviseletét akadályozó tényezők a nemi alapon történő megkülönböztetés, valamint a vállalatoknál fennmaradt és a potenciális vezetők mentorálását korlátozó sztereotip viselkedések közrejátszásának is betudhatók, |
| --- | --- |

E.

mivel a nők képviseletét akadályozó tényezők a nemi alapon történő megkülönböztetés, valamint a vállalatoknál fennmaradt és a potenciális vezetők mentorálását korlátozó sztereotip viselkedések közrejátszásának is betudhatók,

| F. | mivel az Európai Bizottság és a magánszektor által készített tanulmányok rámutattak arra, hogy összefüggés van a vállalkozások jobb gazdasági és pénzügyi eredményei és aközött, hogy vannak-e nők a vállalkozás döntéshozatali szerveiben; mivel ebből egyértelműen következik, hogy a teljesítmény és a gazdasági versenyképesség valódi eszközének tekinthető az, ha a nők nagy arányban képviseltetik magukat a vezető pozíciókban, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Bizottság és a magánszektor által készített tanulmányok rámutattak arra, hogy összefüggés van a vállalkozások jobb gazdasági és pénzügyi eredményei és aközött, hogy vannak-e nők a vállalkozás döntéshozatali szerveiben; mivel ebből egyértelműen következik, hogy a teljesítmény és a gazdasági versenyképesség valódi eszközének tekinthető az, ha a nők nagy arányban képviseltetik magukat a vezető pozíciókban,

| G. | mivel ezért ezen a területen tovább kell folytatni az olyan módszerek, mint az esettanulmányok és a helyes gyakorlatok cseréjének bevezetését, valamint pozitív intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a női humánerőforrások kihasználása a vállalkozások valamennyi szintjén optimális legyen, |
| --- | --- |

G.

mivel ezért ezen a területen tovább kell folytatni az olyan módszerek, mint az esettanulmányok és a helyes gyakorlatok cseréjének bevezetését, valamint pozitív intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy a női humánerőforrások kihasználása a vállalkozások valamennyi szintjén optimális legyen,

| H. | mivel azonban az Európai Unióban napjainkban a tőzsdén jegyzett legnagyobb társaságok igazgatótanácsi tagjainak csupán a 10 %-a, az igazgatótanácsok elnökei közül pedig mindössze 3 % a nő, figyelembe véve az országok és az érintett különböző szakmai ágazatok közötti különbségeket, mivel az EU egészét tekintve a nemek közötti bérszakadék még mindig mintegy 17,5 %, és ez a vezető beosztásokra is vonatkozik, |
| --- | --- |

H.

mivel azonban az Európai Unióban napjainkban a tőzsdén jegyzett legnagyobb társaságok igazgatótanácsi tagjainak csupán a 10 %-a, az igazgatótanácsok elnökei közül pedig mindössze 3 % a nő, figyelembe véve az országok és az érintett különböző szakmai ágazatok közötti különbségeket, mivel az EU egészét tekintve a nemek közötti bérszakadék még mindig mintegy 17,5 %, és ez a vezető beosztásokra is vonatkozik,

| I. | mivel a nők száma a vállalati vezetőtestületekben általában mindössze fél százalékponttal nő évente; mivel ilyen lassú ütemben haladva még újabb ötven évet vesz igénybe, amíg a vállalati vezetőtestületekben mindegyik nem legalább 40 %-ban képviselteti magát, |
| --- | --- |

I.

mivel a nők száma a vállalati vezetőtestületekben általában mindössze fél százalékponttal nő évente; mivel ilyen lassú ütemben haladva még újabb ötven évet vesz igénybe, amíg a vállalati vezetőtestületekben mindegyik nem legalább 40 %-ban képviselteti magát,

| J. | mivel a kereskedelmi és iparkamarák, valamint a szakszervezeteket és a munkáltatókat képviselő szervezetek távolról sem érték el azt, hogy szervezeteikben a férfiak és a nők aránya egyensúlyban legyen, ami tükrözi azt az általános helyzetet, hogy a nők kis számban képviseltetik magukat a vállalkozások vezető testületeiben; mivel azonban a kereskedelmi és iparkamarák, valamint a szakszervezeteket és a munkáltatókat képviselő szervezetek hozzájárulhatnak a helyes gyakorlatok terjesztéséhez és cseréjéhez ezen a téren; |
| --- | --- |

J.

mivel a kereskedelmi és iparkamarák, valamint a szakszervezeteket és a munkáltatókat képviselő szervezetek távolról sem érték el azt, hogy szervezeteikben a férfiak és a nők aránya egyensúlyban legyen, ami tükrözi azt az általános helyzetet, hogy a nők kis számban képviseltetik magukat a vállalkozások vezető testületeiben; mivel azonban a kereskedelmi és iparkamarák, valamint a szakszervezeteket és a munkáltatókat képviselő szervezetek hozzájárulhatnak a helyes gyakorlatok terjesztéséhez és cseréjéhez ezen a téren;

| K. | mivel mind az Európai Unióban, mind pedig a tagállamokban a politikai döntéshozók és a vállalkozások feladata az, hogy felszámolják a nőknek általában véve a munkaerőpiacra és különösen a vezető testületekbe való bejutásának akadályait, és egyenlő esélyeket biztosítsanak számukra ahhoz, hogy felelős munkaköröket tölthessenek be az összes meglévő erőforrás hatékony használatának biztosítása, a női kompetenciák és kvalitások áramlásának optimalizálása, illetve az Európai Unióban meglévő humánpotenciál lehető legjobb kiaknázása érdekében, valamint az Európai Unió alapvető értékeinek védelmében, tekintve, hogy az egyenjogúság az alapvető elvek egyike, |
| --- | --- |

K.

mivel mind az Európai Unióban, mind pedig a tagállamokban a politikai döntéshozók és a vállalkozások feladata az, hogy felszámolják a nőknek általában véve a munkaerőpiacra és különösen a vezető testületekbe való bejutásának akadályait, és egyenlő esélyeket biztosítsanak számukra ahhoz, hogy felelős munkaköröket tölthessenek be az összes meglévő erőforrás hatékony használatának biztosítása, a női kompetenciák és kvalitások áramlásának optimalizálása, illetve az Európai Unióban meglévő humánpotenciál lehető legjobb kiaknázása érdekében, valamint az Európai Unió alapvető értékeinek védelmében, tekintve, hogy az egyenjogúság az alapvető elvek egyike,

| L. | mivel azok a proaktív kezdeményezések és intézkedések, amelyek a magánszektorban születtek azzal a céllal, hogy növeljék a nők arányát – például a vállalkozásokon belül a nők jobb karrierkövetése érdekében a humánerőforrás-fejlesztésre irányuló, vagy a vállalatokon kívül a nők részvételét és előléptetését, valamint a helyes gyakorlatok rendszeres cseréjét ösztönző hálózatok létrehozására irányuló kezdeményezések és intézkedések – hasznosnak és ösztönzőnek bizonyultak, ám még nem elegendőnek ahhoz, hogy megfordítsák a vállalkozásoknál fennálló helyzetet, és mivel a nők száma továbbra is túlságosan alacsony a vállalkozások irányításában, |
| --- | --- |

L.

mivel azok a proaktív kezdeményezések és intézkedések, amelyek a magánszektorban születtek azzal a céllal, hogy növeljék a nők arányát – például a vállalkozásokon belül a nők jobb karrierkövetése érdekében a humánerőforrás-fejlesztésre irányuló, vagy a vállalatokon kívül a nők részvételét és előléptetését, valamint a helyes gyakorlatok rendszeres cseréjét ösztönző hálózatok létrehozására irányuló kezdeményezések és intézkedések – hasznosnak és ösztönzőnek bizonyultak, ám még nem elegendőnek ahhoz, hogy megfordítsák a vállalkozásoknál fennálló helyzetet, és mivel a nők száma továbbra is túlságosan alacsony a vállalkozások irányításában,

| M. | mivel a Bizottság bejelentette, hogy jogszabályi intézkedéseket fog előterjeszteni annak biztosítására, hogy a tőzsdén jegyzett vállalatok hatékony intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy az igazgatótanácsokban megvalósuljon a nők és férfiak egyenlő képviselete, amennyiben ez önszabályozás révén nem jön létre a következő 12 hónapban, |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság bejelentette, hogy jogszabályi intézkedéseket fog előterjeszteni annak biztosítására, hogy a tőzsdén jegyzett vállalatok hatékony intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy az igazgatótanácsokban megvalósuljon a nők és férfiak egyenlő képviselete, amennyiben ez önszabályozás révén nem jön létre a következő 12 hónapban,

| 1. | üdvözli a Bizottság által 2011. március 1-jén bejelentett intézkedéseket, és különösen arra irányuló szándékát, hogy 2012-ben uniós szabályozásra tegyen javaslatot, amennyiben a vállalatok saját intézkedéseiken keresztül nem képesek megvalósítani azt a célkitűzést, hogy a vezető testületeikben a nők arányát 2015-re 30 %-ra, 2020-ra pedig 40 %-ra emeljék; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság által 2011. március 1-jén bejelentett intézkedéseket, és különösen arra irányuló szándékát, hogy 2012-ben uniós szabályozásra tegyen javaslatot, amennyiben a vállalatok saját intézkedéseiken keresztül nem képesek megvalósítani azt a célkitűzést, hogy a vezető testületeikben a nők arányát 2015-re 30 %-ra, 2020-ra pedig 40 %-ra emeljék;

| 2. | sürgeti a vállalatokat, hogy vezető testületeik tagjai körében a nők aránya érje el a 30 %-os kritikus határértéket; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a vállalatokat, hogy vezető testületeik tagjai körében a nők aránya érje el a 30 %-os kritikus határértéket;

| 3. | megállapítja, hogy Norvégiában a nők képviseltsége terén egyértelmű fejlődés tapasztalható azóta, hogy 2003-ban olyan jogszabályt fogadtak el, amely 40 %-ban határozza meg az egyes nemek arányát a tőzsdén jegyzett és a több mint 500 munkavállalót foglalkoztató vállalkozások igazgatótanácsában, valamint hatékonya szankcionálja a nemteljesítést; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy Norvégiában a nők képviseltsége terén egyértelmű fejlődés tapasztalható azóta, hogy 2003-ban olyan jogszabályt fogadtak el, amely 40 %-ban határozza meg az egyes nemek arányát a tőzsdén jegyzett és a több mint 500 munkavállalót foglalkoztató vállalkozások igazgatótanácsában, valamint hatékonya szankcionálja a nemteljesítést;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozások kötelesek tiszteletben tartani a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség elvét a munka területén, és ennek érdekében intézkedéseket kell hozniuk a megkülönböztetés minden formájának megelőzésére; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozások kötelesek tiszteletben tartani a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség elvét a munka területén, és ennek érdekében intézkedéseket kell hozniuk a megkülönböztetés minden formájának megelőzésére;

| 5. | üdvözli a tagállamok, például Franciaország, Hollandia és Spanyolország azon kezdeményezéseit, amelyek rögzítik a nők vezető testületekben való arányát, más tagállamokban pedig, például Belgiumban, Németországban és Olaszországban figyelemmel kíséri a nők képviseltségével kapcsolatos vitákat; megjegyzi, hogy csak kinyilvánított politikai akarat mellett gyorsítható fel az olyan kötelező érvényű intézkedések bevezetése, amelyek biztosítják azt, hogy a férfiak és a nők egyenlő arányban vegyenek részt a vállalkozások vezető testületeiben; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a tagállamok, például Franciaország, Hollandia és Spanyolország azon kezdeményezéseit, amelyek rögzítik a nők vezető testületekben való arányát, más tagállamokban pedig, például Belgiumban, Németországban és Olaszországban figyelemmel kíséri a nők képviseltségével kapcsolatos vitákat; megjegyzi, hogy csak kinyilvánított politikai akarat mellett gyorsítható fel az olyan kötelező érvényű intézkedések bevezetése, amelyek biztosítják azt, hogy a férfiak és a nők egyenlő arányban vegyenek részt a vállalkozások vezető testületeiben;

| 6. | üdvözli a finnországi vállalatirányítási kódexet, amelynek értelmében a vállalatok döntéshozó testületeiben mindkét nem képviselőinek helyet kell kapniuk, és a nemteljesítők listáját nyilvánosságra hozzák; megállapítja, hogy a vállalatirányítási kódex eredményeként a finn vállalatok döntéshozó testületeiben időközben a nők aránya 25 %-ra emelkedett, és a tőzsdén jegyzett olyan vállalatok aránya, ahol a felügyelőbizottságban vagy az igazgatóságban nők is helyet kapnak, a kódex bevezetésének bejelentését követő két éven belül 51 %-ról mintegy 70 %-ra emelkedett; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a finnországi vállalatirányítási kódexet, amelynek értelmében a vállalatok döntéshozó testületeiben mindkét nem képviselőinek helyet kell kapniuk, és a nemteljesítők listáját nyilvánosságra hozzák; megállapítja, hogy a vállalatirányítási kódex eredményeként a finn vállalatok döntéshozó testületeiben időközben a nők aránya 25 %-ra emelkedett, és a tőzsdén jegyzett olyan vállalatok aránya, ahol a felügyelőbizottságban vagy az igazgatóságban nők is helyet kapnak, a kódex bevezetésének bejelentését követő két éven belül 51 %-ról mintegy 70 %-ra emelkedett;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a vállalatok vezető testületeiben meghirdetett pozíciókat a szükséges szakértelem, képzettség és tapasztalatok alapján kell betölteni, és hogy az átláthatóság, a tárgyilagosság, a befogadó jelleg, a hatékonyság, a megkülönböztetés-mentesség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét a vállalati munkaerő-felvételi eljárások során be kell tartani; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a vállalatok vezető testületeiben meghirdetett pozíciókat a szükséges szakértelem, képzettség és tapasztalatok alapján kell betölteni, és hogy az átláthatóság, a tárgyilagosság, a befogadó jelleg, a hatékonyság, a megkülönböztetés-mentesség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét a vállalati munkaerő-felvételi eljárások során be kell tartani;

| 8. | szükségesnek tartja, hogy hatékony szabályok bevezetését vegyék fontolóra annak érdekében, hogy az igazgatótanácsokban ne lehessen halmozni a megbízatásokat, hogy ezzel pozíciókat szabadítsanak fel a nők számára, valamint hogy biztosítani lehessen a közepes és nagyvállalatok igazgatótanácsi tagjainak hatékonyságát és függetlenségét; |
| --- | --- |

8.

szükségesnek tartja, hogy hatékony szabályok bevezetését vegyék fontolóra annak érdekében, hogy az igazgatótanácsokban ne lehessen halmozni a megbízatásokat, hogy ezzel pozíciókat szabadítsanak fel a nők számára, valamint hogy biztosítani lehessen a közepes és nagyvállalatok igazgatótanácsi tagjainak hatékonyságát és függetlenségét;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a tőzsdén jegyzett, állami kézben lévő vállalkozásoknak példát kell mutatniuk a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletének biztosításában a vezetőtestületekben és a vezetői állások minden szintjén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a tőzsdén jegyzett, állami kézben lévő vállalkozásoknak példát kell mutatniuk a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletének biztosításában a vezetőtestületekben és a vezetői állások minden szintjén;

| 10. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hajtsanak végre új, a nők vállalkozásirányításban való fokozottabb részvételét lehetővé tevő szakpolitikákat, többek között a következők révén:






  a) | nem csak a kvóták kérdésére szorítkozó, akár éves rendszerességű párbeszéd kezdeményezése a nagyvállalatok vezetőségével és a szociális partnerekkel arról, hogy hogyan lehet növelni a nők képviseltségét; |
| --- | --- | --- |

10.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hajtsanak végre új, a nők vállalkozásirányításban való fokozottabb részvételét lehetővé tevő szakpolitikákat, többek között a következők révén:

a)

nem csak a kvóták kérdésére szorítkozó, akár éves rendszerességű párbeszéd kezdeményezése a nagyvállalatok vezetőségével és a szociális partnerekkel arról, hogy hogyan lehet növelni a nők képviseltségét;

| b) | olyan kezdeményezések támogatása, amelyek a férfiak és a nők közötti egyenlőség értékelésére és fejlesztésére irányulnak a felvételi bizottságokban és olyan területeken, mint a bérkülönbségek, a szakmai besorolás, a képzés vagy a szakmai előmenetel alakulása; |
| --- | --- |

b)

olyan kezdeményezések támogatása, amelyek a férfiak és a nők közötti egyenlőség értékelésére és fejlesztésére irányulnak a felvételi bizottságokban és olyan területeken, mint a bérkülönbségek, a szakmai besorolás, a képzés vagy a szakmai előmenetel alakulása;

| c) | a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának elősegítése az uniós vállalkozásoknál, a nők és a családbarát szolgáltatások iránti vezetői felelősség garantálására irányuló elkötelezettség mellett; |
| --- | --- |

c)

a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának elősegítése az uniós vállalkozásoknál, a nők és a családbarát szolgáltatások iránti vezetői felelősség garantálására irányuló elkötelezettség mellett;

| d) | olyan fellépések támogatása, amelyek még inkább a tudományos és műszaki területek felé irányítják a fiatal nőket, ahogyan arra az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa is felszólít; |
| --- | --- |

d)

olyan fellépések támogatása, amelyek még inkább a tudományos és műszaki területek felé irányítják a fiatal nőket, ahogyan arra az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa is felszólít;

| e) | jó minőségű és elérhető árú szolgáltatások nyújtását elősegítő különintézkedések és megoldások bevezetése, például gyermekfelügyelet, valamint az idősek és más eltartott személyek gondozási szolgáltatásainak biztosítása, a vállalatok számára nyújtott pénzügyi és egyéb ösztönzők a családi és szakmai élet összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

e)

jó minőségű és elérhető árú szolgáltatások nyújtását elősegítő különintézkedések és megoldások bevezetése, például gyermekfelügyelet, valamint az idősek és más eltartott személyek gondozási szolgáltatásainak biztosítása, a vállalatok számára nyújtott pénzügyi és egyéb ösztönzők a családi és szakmai élet összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében;

| f) | a vezető pozíciók betöltésére való hatékony felkészítésük érdekében a nők egyéni képességeinek fejlesztése a vállalkozáson belül, egyedi képzések és továbbképzések, valamint egyéb szakmai támogató intézkedések, például az e célra szolgáló mentorálási és hálózatépítési rendszerek útján; |
| --- | --- |

f)

a vezető pozíciók betöltésére való hatékony felkészítésük érdekében a nők egyéni képességeinek fejlesztése a vállalkozáson belül, egyedi képzések és továbbképzések, valamint egyéb szakmai támogató intézkedések, például az e célra szolgáló mentorálási és hálózatépítési rendszerek útján;

| g) | a megkülönböztetés mentesség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elveiről szóló oktatás; |
| --- | --- |

g)

a megkülönböztetés mentesség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elveiről szóló oktatás;

| h) | a vállalkozások pontos és számszerűsíthető kötelezettségvállalásainak ösztönzése; |
| --- | --- |

h)

a vállalkozások pontos és számszerűsíthető kötelezettségvállalásainak ösztönzése;

| i) | valamennyi érdekelt fél ösztönzése, hogy indítsanak olyan kezdeményezéseket, amelyek megváltoztatják a nők megítélését és a saját magukról alkotott képet a munkahelyeken, hogy ezáltal több nő vállalhasson vezetői feladatot a vállalkozások irányításában; úgy véli, hogy az ilyen kezdeményezéseknek annak elősegítésére kell irányulniuk, hogy a lányok és a fiatal nők a tanárok, a család és a különböző példaképek támogatásával a karrierlehetőségek szélesebb körét tudják elképzelni önmaguk számára, valamint arra, hogy az európai média kedvezőbb képet mutasson a női vezetői szerepről; |
| --- | --- |

i)

valamennyi érdekelt fél ösztönzése, hogy indítsanak olyan kezdeményezéseket, amelyek megváltoztatják a nők megítélését és a saját magukról alkotott képet a munkahelyeken, hogy ezáltal több nő vállalhasson vezetői feladatot a vállalkozások irányításában; úgy véli, hogy az ilyen kezdeményezéseknek annak elősegítésére kell irányulniuk, hogy a lányok és a fiatal nők a tanárok, a család és a különböző példaképek támogatásával a karrierlehetőségek szélesebb körét tudják elképzelni önmaguk számára, valamint arra, hogy az európai média kedvezőbb képet mutasson a női vezetői szerepről;

| j) | annak megállapítása, hogy milyen módon növelhető a nők részvétele a különösen alulreprezentált csoportok, főleg a bevándorlói vagy etnikai kisebbségi háttérrel rendelkezők körében; |
| --- | --- |

j)

annak megállapítása, hogy milyen módon növelhető a nők részvétele a különösen alulreprezentált csoportok, főleg a bevándorlói vagy etnikai kisebbségi háttérrel rendelkezők körében;

| 11. | kiemeli a vállalkozásoknál fennálló bérkülönbségek problémáját, és különösen azt, hogy a vezetői állásokban a nők fizetése eltér férfikollégáik fizetésétől; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak intézkedéseket a fennálló egyenlőtlen díjazás leküzdésére, amely olyan hagyományos sztereotípiákkal áll összefüggésben, amelyek kihatnak a szakmai előmenetelre, és hozzájárulnak ahhoz, hogy a vállalatok vezetőtestületeiben alacsony a nők képviseleti aránya; |
| --- | --- |

11.

kiemeli a vállalkozásoknál fennálló bérkülönbségek problémáját, és különösen azt, hogy a vezetői állásokban a nők fizetése eltér férfikollégáik fizetésétől; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak intézkedéseket a fennálló egyenlőtlen díjazás leküzdésére, amely olyan hagyományos sztereotípiákkal áll összefüggésben, amelyek kihatnak a szakmai előmenetelre, és hozzájárulnak ahhoz, hogy a vállalatok vezetőtestületeiben alacsony a nők képviseleti aránya;

| 12. | úgy véli, hogy különösen a nem egyszerűsített eredménykimutatás benyújtására kötelezett vállalkozásokat kellene arra kötelezni, hogy megvalósítsák a nők és férfiak kiegyensúlyozott arányát a vezetőtestületekben, mégpedig belátható időn belül; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy különösen a nem egyszerűsített eredménykimutatás benyújtására kötelezett vállalkozásokat kellene arra kötelezni, hogy megvalósítsák a nők és férfiak kiegyensúlyozott arányát a vezetőtestületekben, mégpedig belátható időn belül;

| 13. | arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre vállalatirányítási kódexeket, hogy előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget a vállalati igazgatótanácson belül, éljenek az egymásra gyakorolt nyomás lehetőségével a szervezetek belülről történő befolyásolása érdekében, valamint építsék be a megfelelésre vagy indokolásra vonatkozó szabályt, annak tisztázására kötelezve őket, hogy miért nincs legalább egyetlen nő az igazgatótanácsban; |
| --- | --- |

13.

arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre vállalatirányítási kódexeket, hogy előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget a vállalati igazgatótanácson belül, éljenek az egymásra gyakorolt nyomás lehetőségével a szervezetek belülről történő befolyásolása érdekében, valamint építsék be a megfelelésre vagy indokolásra vonatkozó szabályt, annak tisztázására kötelezve őket, hogy miért nincs legalább egyetlen nő az igazgatótanácsban;

| 14. | úgy véli, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak olyan kezdeményezéseket kell bevezetniük, amelyek a családi gondozás és a feladatok igazságosabb megosztására irányulnak nem csupán a családon belül, hanem a család és a társadalom között is, valamint a nők és férfiak között az azonos munkáért járó bérezés terén fennálló különbségek csökkentését célozzák; úgy véli, hogy konkrét intézkedéseket kell bevezetni:






  a) | a megfizethető és megbízható helyi gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáféréssel kapcsolatos problémák kezelésére, |
| --- | --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak olyan kezdeményezéseket kell bevezetniük, amelyek a családi gondozás és a feladatok igazságosabb megosztására irányulnak nem csupán a családon belül, hanem a család és a társadalom között is, valamint a nők és férfiak között az azonos munkáért járó bérezés terén fennálló különbségek csökkentését célozzák; úgy véli, hogy konkrét intézkedéseket kell bevezetni:

a)

a megfizethető és megbízható helyi gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáféréssel kapcsolatos problémák kezelésére,

| b) | a szervezeti kapacitás növelése és a nők tehetségének lehető legteljesebb kiaknázása érdekében rugalmas foglalkoztatási gyakorlatok bevezetésére; ezeknek a gyakorlatoknak a munkaerő széles spektrumának támogatására és együttműködésére kell szert tenniük; ez megkívánja a vezetéstől, hogy megkérdőjelezze a társadalmi felfogást és a helyes üzletvitellel kapcsolatos hagyományos elveket, és új gondolkodásmódot szorgalmazzon a férfiak és a nők társadalmi szerepével, a fenntartható munkaerő-tervezéssel, a társadalmi tőkével és a közösség iránti felelősséggel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

a szervezeti kapacitás növelése és a nők tehetségének lehető legteljesebb kiaknázása érdekében rugalmas foglalkoztatási gyakorlatok bevezetésére; ezeknek a gyakorlatoknak a munkaerő széles spektrumának támogatására és együttműködésére kell szert tenniük; ez megkívánja a vezetéstől, hogy megkérdőjelezze a társadalmi felfogást és a helyes üzletvitellel kapcsolatos hagyományos elveket, és új gondolkodásmódot szorgalmazzon a férfiak és a nők társadalmi szerepével, a fenntartható munkaerő-tervezéssel, a társadalmi tőkével és a közösség iránti felelősséggel kapcsolatban;

| 15. | ösztönzi a vállalatok vezetőit, hogy munkavállalóik figyelmét hívják fel a férfiak és a nők szakmai előmenetelének alakulására, és saját vállalatuknál személyesen is vállaljanak szerepet a vezető beosztású nők karrierkövetésére és támogatására irányuló programokban; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi a vállalatok vezetőit, hogy munkavállalóik figyelmét hívják fel a férfiak és a nők szakmai előmenetelének alakulására, és saját vállalatuknál személyesen is vállaljanak szerepet a vezető beosztású nők karrierkövetésére és támogatására irányuló programokban;

| 16. | Felhívja a Bizottságot, hogy:






  a) | haladéktalanul terjesszen elő teljes helyzetjelentést a nők arányáról a vállalkozások valamennyi típusánál az Európai Unióban, valamint az említett arány növelése érdekében a gazdasági szektor által hozott, illetve a különböző tagállamok által a közelmúltban elfogadott kötelező és nem kötelező jellegű intézkedésekről, |
| --- | --- | --- |

16.

Felhívja a Bizottságot, hogy:

a)

haladéktalanul terjesszen elő teljes helyzetjelentést a nők arányáról a vállalkozások valamennyi típusánál az Európai Unióban, valamint az említett arány növelése érdekében a gazdasági szektor által hozott, illetve a különböző tagállamok által a közelmúltban elfogadott kötelező és nem kötelező jellegű intézkedésekről,

| b) | e vizsgálat végeztével, és abban az esetben, ha a vállalkozások és a tagállamok által önként hozott intézkedések nem lennének elegendőek, 2012-ig nyújtson be a kvótákra is kiterjedő jogalkotási javaslatot annak érdekében, hogy a vállalkozások vezető testületeiben a nők aránya 2015-re elérje a 30 %-ot, 2020-ra pedig a 40 %-ot, figyelembe véve a tagállamok hatásköreit, valamint a gazdasági, strukturális (a vállalkozások mérete), jogi és regionális sajátosságaikat; |
| --- | --- |

b)

e vizsgálat végeztével, és abban az esetben, ha a vállalkozások és a tagállamok által önként hozott intézkedések nem lennének elegendőek, 2012-ig nyújtson be a kvótákra is kiterjedő jogalkotási javaslatot annak érdekében, hogy a vállalkozások vezető testületeiben a nők aránya 2015-re elérje a 30 %-ot, 2020-ra pedig a 40 %-ot, figyelembe véve a tagállamok hatásköreit, valamint a gazdasági, strukturális (a vállalkozások mérete), jogi és regionális sajátosságaikat;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen ütemtervet a kiegyensúlyozott képviselet eléréséhez szükséges konkrét, mérhető és realisztikus célok megvalósításához, és felszólítja a Bizottságot, hogy a kis- és középvállalkozások számára dolgozzon ki külön útmutatót; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen ütemtervet a kiegyensúlyozott képviselet eléréséhez szükséges konkrét, mérhető és realisztikus célok megvalósításához, és felszólítja a Bizottságot, hogy a kis- és középvállalkozások számára dolgozzon ki külön útmutatót;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy weboldalt az e területen bevált gyakorlatok számára, a legjobb tapasztalatok azonosítása és cseréje céljából; hangsúlyozza egy olyan kommunikációs stratégia kidolgozásának fontosságát, amely hatékonyan tájékoztatja a nyilvánosságot és a szociális partnereket az ilyen intézkedések jelentőségéről; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek célzott tájékoztatókampányokat; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy weboldalt az e területen bevált gyakorlatok számára, a legjobb tapasztalatok azonosítása és cseréje céljából; hangsúlyozza egy olyan kommunikációs stratégia kidolgozásának fontosságát, amely hatékonyan tájékoztatja a nyilvánosságot és a szociális partnereket az ilyen intézkedések jelentőségéről; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek célzott tájékoztatókampányokat;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjének. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0223.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0085.

(3)  HL C 166., 1995.7.3., 92. o.

(4)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(5)  HL C 348. E, 2010.12.21., 11. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/140

---

2011. július 6., szerdaPénzügyi, gazdasági és szociális válság: végrehajtandó intézkedések és kezdeményezések

P7_TA(2011)0331

Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (2010/2242(INI))

2013/C 33 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság („a CRIS bizottság” felállításáról, hatásköreiről, számszerű összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, eljárási szabályzata 184. cikke értelmében elfogadott, 2009. október 7-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság („a CRIS bizottság” felállításáról, hatásköreiről, számszerű összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, eljárási szabályzata 184. cikke értelmében elfogadott, 2009. október 7-i határozatára (1),

| — | tekintettel a CRIS bizottság megbízatásának 2011. július 31-ig történő meghosszabbításáról szóló, 2010. június 16-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a CRIS bizottság megbízatásának 2011. július 31-ig történő meghosszabbításáról szóló, 2010. június 16-i határozatára (2),

| — | tekintettel a „pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (félidős jelentés)” tárgyú, 2010. október 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „pénzügyi, gazdasági és szociális válságról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (félidős jelentés)” tárgyú, 2010. október 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális és európai szintű innovatív finanszírozásról szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió folyamatban lévő jogalkotási ütemtervére, nevezetesen a Szerződések módosítására, a gazdasági kormányzásra, az egységes piacról szóló jogszabályra és az energiapolitikákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió folyamatban lévő jogalkotási ütemtervére, nevezetesen a Szerződések módosítására, a gazdasági kormányzásra, az egységes piacról szóló jogszabályra és az energiapolitikákra,

| — | tekintettel a 2013 utáni fenntartható Európai Unióval kapcsolatos politikai kihívásokkal és költségvetési forrásokkal foglalkozó különbizottság (SURE) javaslatai alapján elfogadott, az új többéves pénzügyi keretről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 utáni fenntartható Európai Unióval kapcsolatos politikai kihívásokkal és költségvetési forrásokkal foglalkozó különbizottság (SURE) javaslatai alapján elfogadott, az új többéves pénzügyi keretről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az alábbi nemzeti parlamentek hozzájárulásaira: a belga szenátus és a belga képviselőház, a bolgár országgyűlés, a brit Lordok Háza és a brit alsóház, a cseh szenátus és a cseh képviselőház, a dán parlament, a finn parlament, a francia nemzetgyűlés, a görög parlament, a holland alsóház, a lengyel Szejm és a lengyel szenátus, a lett parlament, a litván parlament, a magyar országgyűlés, a német Bundestag és a német Bundesrat, az olasz képviselőház, az osztrák Szövetségi Tanács és az osztrák Nemzeti Tanács, a portugál nemzetgyűlés, a román képviselőház és a román szenátus, a svéd parlament, a szlovák Nemzeti Tanács és a szlovén nemzetgyűlés, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alábbi nemzeti parlamentek hozzájárulásaira: a belga szenátus és a belga képviselőház, a bolgár országgyűlés, a brit Lordok Háza és a brit alsóház, a cseh szenátus és a cseh képviselőház, a dán parlament, a finn parlament, a francia nemzetgyűlés, a görög parlament, a holland alsóház, a lengyel Szejm és a lengyel szenátus, a lett parlament, a litván parlament, a magyar országgyűlés, a német Bundestag és a német Bundesrat, az olasz képviselőház, az osztrák Szövetségi Tanács és az osztrák Nemzeti Tanács, a portugál nemzetgyűlés, a román képviselőház és a román szenátus, a svéd parlament, a szlovák Nemzeti Tanács és a szlovén nemzetgyűlés,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság jelentésére (A7–0228/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság jelentésére (A7–0228/2011),

| A. | mivel a válság súlyos társadalmi következményeket vont maga után, az EU-ban ugyanis a foglalkoztatás 1,8 %-kal esett vissza, ennek következtében 23 millió személy, azaz a gazdaságilag aktív uniós összlakosság 9,6 %-a munkanélküli, a fiatalok körében a munkanélküliség aránya 21 %, a foglalkoztatás fellendülésére a kilátások bizonytalanok, és az EU polgárainak 17 %-át fenyegeti az elszegényedés (5), |
| --- | --- |

A.

mivel a válság súlyos társadalmi következményeket vont maga után, az EU-ban ugyanis a foglalkoztatás 1,8 %-kal esett vissza, ennek következtében 23 millió személy, azaz a gazdaságilag aktív uniós összlakosság 9,6 %-a munkanélküli, a fiatalok körében a munkanélküliség aránya 21 %, a foglalkoztatás fellendülésére a kilátások bizonytalanok, és az EU polgárainak 17 %-át fenyegeti az elszegényedés (5),

| B. | mivel a földközi-tengeri térség déli részében és a Közel-Keleten bekövetkezett népi forradalmak többek között a gazdasági és társadalmi hiányosságok, az egyenlőségek és a különösen a fiatal, képzett generációt sújtó nagyfokú munkanélküliség következményeként értelmezhetők, és mivel felhívják a figyelmet a demokrácia értékére és alátámasztják, hogy a globalizáció az alapjogok és az alapvető szabadságok elismerését és tiszteletben tartását illetően átfogó válaszokat, valamint az országok és az egyes országokon belüli társadalmi rétegek közötti egyenlőtlenségek orvoslását teszi szükségessé, |
| --- | --- |

B.

mivel a földközi-tengeri térség déli részében és a Közel-Keleten bekövetkezett népi forradalmak többek között a gazdasági és társadalmi hiányosságok, az egyenlőségek és a különösen a fiatal, képzett generációt sújtó nagyfokú munkanélküliség következményeként értelmezhetők, és mivel felhívják a figyelmet a demokrácia értékére és alátámasztják, hogy a globalizáció az alapjogok és az alapvető szabadságok elismerését és tiszteletben tartását illetően átfogó válaszokat, valamint az országok és az egyes országokon belüli társadalmi rétegek közötti egyenlőtlenségek orvoslását teszi szükségessé,

| C. | mivel a Lehman Brothers összeomlása utáni három év során csupán néhány lépés történt a pénzügyi válság leküzdése érdekében; mivel azonban további erőfeszítésekre van szükség egy olyan fenntartható pénzügyi ágazat kialakításához, amely képes megküzdeni a túlzott mértékű spekulatív magatartással és – lehetőleg hosszú távú beruházási szükségletek finanszírozása révén – finanszírozni a reálgazdaságot és a munkahelyteremtést; mivel a gazdasági kormányzás reformjai nem kezelték kellőképpen a globális és uniós szintű egyensúlyzavarok kérdését, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lehman Brothers összeomlása utáni három év során csupán néhány lépés történt a pénzügyi válság leküzdése érdekében; mivel azonban további erőfeszítésekre van szükség egy olyan fenntartható pénzügyi ágazat kialakításához, amely képes megküzdeni a túlzott mértékű spekulatív magatartással és – lehetőleg hosszú távú beruházási szükségletek finanszírozása révén – finanszírozni a reálgazdaságot és a munkahelyteremtést; mivel a gazdasági kormányzás reformjai nem kezelték kellőképpen a globális és uniós szintű egyensúlyzavarok kérdését,

| D. | mivel a pénzügyi válság egyes országokban politikai válságot eredményező gazdasági és szociális válságot váltott ki, |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi válság egyes országokban politikai válságot eredményező gazdasági és szociális válságot váltott ki,

| E. | mivel az Európai Bizottság előrejelzése szerint a termelés 2013-ig a GDP 4,8 %-ával esik majd vissza, és az elkövetkező évtized folyamán jóval alacsonyabb lesz, mint az utóbbi 20 évben volt (6), |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Bizottság előrejelzése szerint a termelés 2013-ig a GDP 4,8 %-ával esik majd vissza, és az elkövetkező évtized folyamán jóval alacsonyabb lesz, mint az utóbbi 20 évben volt (6),

| F. | mivel a válság nyilvánvalóvá tette, hogy az EU-ban fogytán van a jövőbe vetett hit, a bizalom és a remény, |
| --- | --- |

F.

mivel a válság nyilvánvalóvá tette, hogy az EU-ban fogytán van a jövőbe vetett hit, a bizalom és a remény,

| G. | mivel a szociális piacgazdaság és értékeinek továbbépítése az Európai Unió alapvető célja, |
| --- | --- |

G.

mivel a szociális piacgazdaság és értékeinek továbbépítése az Európai Unió alapvető célja,

| H. | mivel a viszonylagos jólétben élők száma emelkedett, ugyanakkor a gazdasági és szociális szakadékok is növekedtek, |
| --- | --- |

H.

mivel a viszonylagos jólétben élők száma emelkedett, ugyanakkor a gazdasági és szociális szakadékok is növekedtek,

| I. | mivel a pénzügyi világválság súlyos hatást gyakorolt a millenniumi fejlesztési célok elérése felé való előrehaladásra, különösen a globális szegényég 2015-ig történő megfelezésére irányuló célra, |
| --- | --- |

I.

mivel a pénzügyi világválság súlyos hatást gyakorolt a millenniumi fejlesztési célok elérése felé való előrehaladásra, különösen a globális szegényég 2015-ig történő megfelezésére irányuló célra,

| J. | mivel a válság nyilvánvalóvá tette a valódi, uniós gazdasági kormányzás létrehozása felé történő előrelépés szükségességét, amely átgondolt, a fenntartható növekedésnek, a stabil, jó minőségű foglalkoztatásnak, a költségvetési fegyelemnek, a kiugró makrogazdasági egyensúlytalanságok kiküszöbölésének, az európai gazdaság versenyképességének és termelékenységének, a pénzügyi piacok szigorúbb szabályozásának és felügyeletének, valamint a pénzügyi válságok hatékony kezelését szolgáló mechanizmusnak a biztosítására irányuló szakpolitikák összességéből épül fel, |
| --- | --- |

J.

mivel a válság nyilvánvalóvá tette a valódi, uniós gazdasági kormányzás létrehozása felé történő előrelépés szükségességét, amely átgondolt, a fenntartható növekedésnek, a stabil, jó minőségű foglalkoztatásnak, a költségvetési fegyelemnek, a kiugró makrogazdasági egyensúlytalanságok kiküszöbölésének, az európai gazdaság versenyképességének és termelékenységének, a pénzügyi piacok szigorúbb szabályozásának és felügyeletének, valamint a pénzügyi válságok hatékony kezelését szolgáló mechanizmusnak a biztosítására irányuló szakpolitikák összességéből épül fel,

| K. | mivel az Európai Parlament „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában egyértelműen kimondta, hogy tekintet nélkül az elérhető megtakarításokra, az EU költségvetése – amely jelenleg összesen a GNI 1 %-át teszi ki – nem tud fedezetet nyújtani a Szerződésből és a jelenlegi politikai prioritásokból és kötelezettségvállalásokból adódó többletfinanszírozási igények miatti hiányra; mivel ezért az Európai Parlament meggyőződése, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a forrásokat legalább 5 %-kal növelni kell a 2013-as szinthez képest; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlament „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában egyértelműen kimondta, hogy tekintet nélkül az elérhető megtakarításokra, az EU költségvetése – amely jelenleg összesen a GNI 1 %-át teszi ki – nem tud fedezetet nyújtani a Szerződésből és a jelenlegi politikai prioritásokból és kötelezettségvállalásokból adódó többletfinanszírozási igények miatti hiányra; mivel ezért az Európai Parlament meggyőződése, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a forrásokat legalább 5 %-kal növelni kell a 2013-as szinthez képest;

| L. | mivel ugyanebben az állásfoglalásában az Európai Parlament megjegyzi, hogy a saját források felső határértéke 1993 óta nem változott; úgy véli, hogy a saját források felső határértéke tekintetében némi progresszív kiigazításra lehet szükség, annak függvényében, ahogy a tagállamok több hatáskört ruháznak át az Unióra, és több célkitűzést rögzítenek számára; úgy véli, hogy miközben a saját források kifizetési előirányzatokra vonatkozó jelenlegi felső határértéke, amelyet a Tanács egyhangúlag határozott meg, megfelelő költségvetési mozgásteret biztosít a legsürgetőbb uniós kihívásokkal való szembenézéshez, azonban még mindig nem lenne elegendő ahhoz, hogy az uniós költségvetés az európai gazdaságirányítás valódi eszközéül szolgáljon, vagy jelentős mértékben hozzájáruljon az Európa 2020 stratégiába történő uniós szintű befektetéshez; |
| --- | --- |

L.

mivel ugyanebben az állásfoglalásában az Európai Parlament megjegyzi, hogy a saját források felső határértéke 1993 óta nem változott; úgy véli, hogy a saját források felső határértéke tekintetében némi progresszív kiigazításra lehet szükség, annak függvényében, ahogy a tagállamok több hatáskört ruháznak át az Unióra, és több célkitűzést rögzítenek számára; úgy véli, hogy miközben a saját források kifizetési előirányzatokra vonatkozó jelenlegi felső határértéke, amelyet a Tanács egyhangúlag határozott meg, megfelelő költségvetési mozgásteret biztosít a legsürgetőbb uniós kihívásokkal való szembenézéshez, azonban még mindig nem lenne elegendő ahhoz, hogy az uniós költségvetés az európai gazdaságirányítás valódi eszközéül szolgáljon, vagy jelentős mértékben hozzájáruljon az Európa 2020 stratégiába történő uniós szintű befektetéshez;

| M. | mivel az Unió fenntartható fejlődésének biztosítása és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez elengedhetetlen a fel nem használt kifizetési előirányzatok átcsoportosítása a növekedésre, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló programokra, valamint az EBB által nyújtott kölcsönök növelése, és egy, az állami és magánbefektetők számára egyaránt vonzó, az egész Unió érdekeit szolgáló közös projektek finanszírozására felhasználható projektkötvénypiac (egyedi projektkötvények) létrehozása, |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió fenntartható fejlődésének biztosítása és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez elengedhetetlen a fel nem használt kifizetési előirányzatok átcsoportosítása a növekedésre, versenyképességre és foglalkoztatásra irányuló programokra, valamint az EBB által nyújtott kölcsönök növelése, és egy, az állami és magánbefektetők számára egyaránt vonzó, az egész Unió érdekeit szolgáló közös projektek finanszírozására felhasználható projektkötvénypiac (egyedi projektkötvények) létrehozása,

I.
     
  Az európai államadósság és az euró válsága, ideértve az államadóssági kötvények és az eurókötvények kölcsönös kibocsátását

| 1. | emlékeztet arra, hogy a rendszer egymással kölcsönösen összefüggő sebezhetőségei egyfajta háromszöget alkotnak, ugyanis egyes tagállamok kiegyensúlyozatlan fiskális politikája tovább súlyosbította a válság előtti államadósságokat, a pénzügyi válság pedig jelentős mértékben hozzájárult az államadósságok további felduzzasztásához, ami egyes tagállamokban feszültségeket keltett az állampapírpiacokon; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a rendszer egymással kölcsönösen összefüggő sebezhetőségei egyfajta háromszöget alkotnak, ugyanis egyes tagállamok kiegyensúlyozatlan fiskális politikája tovább súlyosbította a válság előtti államadósságokat, a pénzügyi válság pedig jelentős mértékben hozzájárult az államadósságok további felduzzasztásához, ami egyes tagállamokban feszültségeket keltett az állampapírpiacokon;

| 2. | hangsúlyozza, hogy miután a hitelminősítő intézetek visszaminősítették Görögország, Írország és Portugália államadósságát, az euróövezet országaiban tovagyűrűző hatás érvényesült, és átrendeződés következett be a spekulatív és kockázatkerülő befektetői magatartást tükröző portfóliókban, valamint hogy ennek következményeképpen Görögország, Írország és Portugália nem volt többé képes a piac fenntartható árfolyamon történő finanszírozására, ezért az EU és a Nemzetközi Valutaalap programjaiból kellett számukra pénzügyi támogatást adni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy miután a hitelminősítő intézetek visszaminősítették Görögország, Írország és Portugália államadósságát, az euróövezet országaiban tovagyűrűző hatás érvényesült, és átrendeződés következett be a spekulatív és kockázatkerülő befektetői magatartást tükröző portfóliókban, valamint hogy ennek következményeképpen Görögország, Írország és Portugália nem volt többé képes a piac fenntartható árfolyamon történő finanszírozására, ezért az EU és a Nemzetközi Valutaalap programjaiból kellett számukra pénzügyi támogatást adni;

| 3. | úgy véli, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO) be kell vonni az EU–IMF pénzügyi támogatási programjaiba; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO) be kell vonni az EU–IMF pénzügyi támogatási programjaiba;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a strukturált pénzügyi eszközök – amelyeket vissza kellett minősíteni – hibás minősítése révén a hitelminősítő intézetek jelentős szerepet játszottak a pénzügyi válság kialakulásában; egyetért a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2010 októberében meghatározott elvekkel, amelyek általános útmutatást adnak, hogy miként csökkenthető a külső hitelbesorolásokra való hagyatkozás, és felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe a 2011 januárjában lezárult nyilvános konzultációt; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a strukturált pénzügyi eszközök – amelyeket vissza kellett minősíteni – hibás minősítése révén a hitelminősítő intézetek jelentős szerepet játszottak a pénzügyi válság kialakulásában; egyetért a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2010 októberében meghatározott elvekkel, amelyek általános útmutatást adnak, hogy miként csökkenthető a külső hitelbesorolásokra való hagyatkozás, és felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe a 2011 januárjában lezárult nyilvános konzultációt;

| 5. | kéri, hogy végezzék el az államadósság átlátható ellenőrzését az említett adósság eredetének meghatározása, valamint a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok főbb birtokosai személyazonosságának és az érintett összegek megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy végezzék el az államadósság átlátható ellenőrzését az említett adósság eredetének meghatározása, valamint a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok főbb birtokosai személyazonosságának és az érintett összegek megállapítása érdekében;

| 6. | megjegyzi, hogy a tagállamok két- és többoldalú megközelítései fenyegetést jelentenek a gazdasági integráció, a pénzügyi stabilitás és az euró hitelessége számára, és üdvözli a költségvetési és a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter elvét, amely szemeszter célja az Unión belüli túlzott egyenlőtlenségek feloldása; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a tagállamok két- és többoldalú megközelítései fenyegetést jelentenek a gazdasági integráció, a pénzügyi stabilitás és az euró hitelessége számára, és üdvözli a költségvetési és a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter elvét, amely szemeszter célja az Unión belüli túlzott egyenlőtlenségek feloldása;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az államadóssággal kapcsolatos válság egyértelművé tette az Európán belüli egyensúlyzavarok kockázatait; hangsúlyozza, hogy az EU-nak egységesen kell cselekednie, sokkal szorosabban összehangolt fiskális politikát kell kialakítania és adott esetben, részben saját forrásokból finanszírozott uniós költségvetéssel rendelkező, közös fiskális politikát kell létrehoznia, valamint megfelelő rendelkezéseket kell alkotnia a válságkezelés, valamint a gazdasági konvergencia érdekében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az államadóssággal kapcsolatos válság egyértelművé tette az Európán belüli egyensúlyzavarok kockázatait; hangsúlyozza, hogy az EU-nak egységesen kell cselekednie, sokkal szorosabban összehangolt fiskális politikát kell kialakítania és adott esetben, részben saját forrásokból finanszírozott uniós költségvetéssel rendelkező, közös fiskális politikát kell létrehoznia, valamint megfelelő rendelkezéseket kell alkotnia a válságkezelés, valamint a gazdasági konvergencia érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésen keresztül ésszerűsíteni kell a tagállamok kiadásait azokon a területeken, ahol az EU a nemzeti költségvetéseknél nagyobb hozzáadott értékkel bír; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésen keresztül ésszerűsíteni kell a tagállamok kiadásait azokon a területeken, ahol az EU a nemzeti költségvetéseknél nagyobb hozzáadott értékkel bír;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok növekedési kilátásait alapvető tényezőnek kell tekinteni az adott államadóssághoz tartozó kamatlábak relatív szintjének meghatározásakor, tiszteletben tartva különösen az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF), és 2013 után pedig az európai stabilizációs mechanizmus (ESM) által biztosított segítségnyújtást; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok növekedési kilátásait alapvető tényezőnek kell tekinteni az adott államadóssághoz tartozó kamatlábak relatív szintjének meghatározásakor, tiszteletben tartva különösen az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF), és 2013 után pedig az európai stabilizációs mechanizmus (ESM) által biztosított segítségnyújtást;

| 10. | elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a súlyosan eladósodott tagállamokban a költségvetés konszolidálása és a strukturális reformok érdekében tesznek; |
| --- | --- |

10.

elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a súlyosan eladósodott tagállamokban a költségvetés konszolidálása és a strukturális reformok érdekében tesznek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokban székhellyel rendelkező anyabankok is osztoznak a leánybankjaik által más uniós tagállamokban folytatott felelőtlen hitelezési gyakorlatokkal kapcsolatos felelősségben, amely gyakorlatok hozzájárultak többek között a spanyolországi, írországi és lettországi ingatlanbuborékokhoz és az abból eredő, ezen tagállamok által jelenleg tapasztalt költségvetési nehézségekhez; megjegyzi ezért, hogy az eladósodott tagállamok számára szükség esetén nyújtott pénzügyi segítség nemcsak azok egyéni érdekeit szolgálná, hanem azon tagállamok érdekeit is, amelyek anyabankjai nem alakítottak ki felelős hitelezési gyakorlatokat mindenekelőtt a leánybankjaik tekintetében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokban székhellyel rendelkező anyabankok is osztoznak a leánybankjaik által más uniós tagállamokban folytatott felelőtlen hitelezési gyakorlatokkal kapcsolatos felelősségben, amely gyakorlatok hozzájárultak többek között a spanyolországi, írországi és lettországi ingatlanbuborékokhoz és az abból eredő, ezen tagállamok által jelenleg tapasztalt költségvetési nehézségekhez; megjegyzi ezért, hogy az eladósodott tagállamok számára szükség esetén nyújtott pénzügyi segítség nemcsak azok egyéni érdekeit szolgálná, hanem azon tagállamok érdekeit is, amelyek anyabankjai nem alakítottak ki felelős hitelezési gyakorlatokat mindenekelőtt a leánybankjaik tekintetében;

| 12. | hangsúlyozza, hogy rendszerszinten valamennyi tagállam fontos; kéri a pénzügyi rendszer hiányosságait kezelő átfogó, társadalmilag befogadó és összefüggő reformcsomag kidolgozását; az EMU gazdasági pillérének megerősítése érdekében kéri egy egységes európai kincstár koncepciójának kidolgozását; ezenfelül kéri olyan intézkedések meghozatalát, amelyek célja a versenyképesség tekintetében jelenleg tapasztalható hiányosságok felszámolása, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek követése és – amennyiben szükséges – az államadóssággal kapcsolatos válság kiváltó okainak kezelése megfelelő strukturális reformok révén; rámutat, hogy a tagállamoknak vissza kell térniük a fenntartható, minőségi állami kiadásokon, valamint az adók méltányos és hatékony behajtásán alapuló államháztartáshoz és növekedési tempóhoz; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy rendszerszinten valamennyi tagállam fontos; kéri a pénzügyi rendszer hiányosságait kezelő átfogó, társadalmilag befogadó és összefüggő reformcsomag kidolgozását; az EMU gazdasági pillérének megerősítése érdekében kéri egy egységes európai kincstár koncepciójának kidolgozását; ezenfelül kéri olyan intézkedések meghozatalát, amelyek célja a versenyképesség tekintetében jelenleg tapasztalható hiányosságok felszámolása, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek követése és – amennyiben szükséges – az államadóssággal kapcsolatos válság kiváltó okainak kezelése megfelelő strukturális reformok révén; rámutat, hogy a tagállamoknak vissza kell térniük a fenntartható, minőségi állami kiadásokon, valamint az adók méltányos és hatékony behajtásán alapuló államháztartáshoz és növekedési tempóhoz;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az eurókötvények jövőbeli rendszerét azon feltételek meghatározása érdekében, amelyek mellett egy ilyen rendszer hasznos lenne minden részt vevő tagállam és az euróövezet egésze számára egyaránt; rámutat, hogy az eurókötvények életképes alternatívát jelenthetnének az amerikai dollárkötvények piacához képest, és hogy előmozdíthatnák a az európai államadósság-piac integrációját, a hitelköltségek csökkenését, a likviditás, a költségvetési fegyelem és a stabilitási és növekedési paktumnak (SGP) való megfelelés fokozását, hozzájárulhatnának az összehangolt strukturális reformokhoz és megszilárdíthatnák a tőkepiacokat, ami pedig támogatná azt az eszmét, hogy az euró globális szinten egyfajta „biztos menedék” lehet; emlékeztet arra, hogy az eurókötvények közös kibocsátása újabb lépés megtételét teszi szükségessé egy közös költségvetési és gazdaságpolitika felé; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az eurókötvények jövőbeli rendszerét azon feltételek meghatározása érdekében, amelyek mellett egy ilyen rendszer hasznos lenne minden részt vevő tagállam és az euróövezet egésze számára egyaránt; rámutat, hogy az eurókötvények életképes alternatívát jelenthetnének az amerikai dollárkötvények piacához képest, és hogy előmozdíthatnák a az európai államadósság-piac integrációját, a hitelköltségek csökkenését, a likviditás, a költségvetési fegyelem és a stabilitási és növekedési paktumnak (SGP) való megfelelés fokozását, hozzájárulhatnának az összehangolt strukturális reformokhoz és megszilárdíthatnák a tőkepiacokat, ami pedig támogatná azt az eszmét, hogy az euró globális szinten egyfajta „biztos menedék” lehet; emlékeztet arra, hogy az eurókötvények közös kibocsátása újabb lépés megtételét teszi szükségessé egy közös költségvetési és gazdaságpolitika felé;

| 14. | hangsúlyozza ezért, hogy amennyiben sor kerül eurókötvények kibocsátására, azt egyetemleges felelősség melletti államadósságként a GDP 60 %-ában megszabott adósságarányra korlátozzák, és kapcsolják össze olyan ösztönzőkkel, amelyek célja az államadósság e szintre csökkentése; javasolja, hogy az eurókötvények elsődleges célja az államadósság csökkentése és az erkölcsi kockázat elkerülése, valamint az euróval szembeni spekuláció megelőzése legyen; megállapítja, hogy az ilyen eurókötvényekhez való hozzáférés az adósságcsökkentésre irányuló, mérhető programok közös elfogadását és végrehajtását tenné szükségessé; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza ezért, hogy amennyiben sor kerül eurókötvények kibocsátására, azt egyetemleges felelősség melletti államadósságként a GDP 60 %-ában megszabott adósságarányra korlátozzák, és kapcsolják össze olyan ösztönzőkkel, amelyek célja az államadósság e szintre csökkentése; javasolja, hogy az eurókötvények elsődleges célja az államadósság csökkentése és az erkölcsi kockázat elkerülése, valamint az euróval szembeni spekuláció megelőzése legyen; megállapítja, hogy az ilyen eurókötvényekhez való hozzáférés az adósságcsökkentésre irányuló, mérhető programok közös elfogadását és végrehajtását tenné szükségessé;

| 15. | megjegyzi, hogy politikai megegyezés született az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 125. cikkének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy 2013-re az európai pénzügyi stabilitási eszközök (EFSF) ideiglenes rendszerét állandó európai stabilitási mechanizmussá (ESM) alakítsák át; kéri, hogy az európai stabilitási mechanizmust az államadóssággal foglalkozó európai ügynökséggé alakítsák át, és hogy az Európai Parlament következetes szerepet töltsön be a Szerződés módosításában; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy politikai megegyezés született az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 125. cikkének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy 2013-re az európai pénzügyi stabilitási eszközök (EFSF) ideiglenes rendszerét állandó európai stabilitási mechanizmussá (ESM) alakítsák át; kéri, hogy az európai stabilitási mechanizmust az államadóssággal foglalkozó európai ügynökséggé alakítsák át, és hogy az Európai Parlament következetes szerepet töltsön be a Szerződés módosításában;

| 16. | sajnálatát fejezi ki a társadalmi felelősségvállalás hiánya miatt, amelyet a pénzügyi ágazat szakemberei azzal juttattak kifejezésre, hogy legalább egy évre nem mondtak le jutalmaik egy részéről valamely társadalmi projekt, például a fiatalok Unión belüli munkanélküliségének enyhítése javára; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki a társadalmi felelősségvállalás hiánya miatt, amelyet a pénzügyi ágazat szakemberei azzal juttattak kifejezésre, hogy legalább egy évre nem mondtak le jutalmaik egy részéről valamely társadalmi projekt, például a fiatalok Unión belüli munkanélküliségének enyhítése javára;

II.
     
  Globális egyensúlyhiány és globális kormányzás

| 17. | emlékeztet arra, hogy néhány fejlett és feltörekvő ország gazdasága – így az Egyesült Államoké és Kínáé – egyaránt hozzájárul a globális egyensúlyhiányhoz; üdvözli, hogy Kína aktívan részt vesz a globális gazdasági kormányzási rendszerben, és egyre jobban integrálódik abba; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy néhány fejlett és feltörekvő ország gazdasága – így az Egyesült Államoké és Kínáé – egyaránt hozzájárul a globális egyensúlyhiányhoz; üdvözli, hogy Kína aktívan részt vesz a globális gazdasági kormányzási rendszerben, és egyre jobban integrálódik abba;

| 18. | megjegyzi, hogy a globális gazdaság több mint fele az Európai Unión, az Egyesült Államokon és Japánon kívül esik, ami a korábbiakhoz képest új és példa nélküli fordulat; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a globális gazdaság több mint fele az Európai Unión, az Egyesült Államokon és Japánon kívül esik, ami a korábbiakhoz képest új és példa nélküli fordulat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a globális egyensúly helyreállítására irányuló törekvés aszimmetrikus megközelítést tesz szükségessé: a jelentős külső többlettel rendelkező országoknak (például Kínának) szélesíteniük kell a növekedés húzóerejét jelentő ágazatok skáláját és ösztönözniük kell a belső keresletet, a jelentős hiányt felhalmozó országoknak (például az Egyesült Államoknak) pedig növelniük kell belső megtakarításaikat és strukturális reformokat kell végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a globális egyensúly helyreállítására irányuló törekvés aszimmetrikus megközelítést tesz szükségessé: a jelentős külső többlettel rendelkező országoknak (például Kínának) szélesíteniük kell a növekedés húzóerejét jelentő ágazatok skáláját és ösztönözniük kell a belső keresletet, a jelentős hiányt felhalmozó országoknak (például az Egyesült Államoknak) pedig növelniük kell belső megtakarításaikat és strukturális reformokat kell végrehajtaniuk;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacoknak a reálgazdaság fenntartható fejlődését kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacoknak a reálgazdaság fenntartható fejlődését kell szolgálniuk;

| 21. | támogatja a G20-akat a termékek származékos piacainak szabályozására irányuló erőfeszítéseikben; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az árak mezőgazdasági piacokon tapasztalható ingadozásával a G20-ak szintjén elfogadott keretintézkedések maradéktalan végrehajtása, valamint a túlzott mértékű és káros spekuláció leküzdése érdekében különösen az EU-ban rövidesen bevezetendő, a pénzügyi piacokra vonatkozó jogszabályok, valamint a piaci visszaélésről szóló irányelv (7) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (8) felülvizsgálata révén; |
| --- | --- |

21.

támogatja a G20-akat a termékek származékos piacainak szabályozására irányuló erőfeszítéseikben; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az árak mezőgazdasági piacokon tapasztalható ingadozásával a G20-ak szintjén elfogadott keretintézkedések maradéktalan végrehajtása, valamint a túlzott mértékű és káros spekuláció leküzdése érdekében különösen az EU-ban rövidesen bevezetendő, a pénzügyi piacokra vonatkozó jogszabályok, valamint a piaci visszaélésről szóló irányelv (7) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (8) felülvizsgálata révén;

| 22. | ismételten emlékeztet a nyersanyagok fontosságára az Európai Unió számára, valamint az élelmezésbiztonság és az árstabilitás jelentőségére a fejlődő országok számára világszerte, valamint arra, hogy az élelemhiány és az árak instabilitása világszinten milyen inflációs nyomást okoz; ennek megfelelően arra kéri az Európai Uniót, hogy a hatékonysági normák gyors javítása révén fokozza erőfeszítéseit a nyersanyagfüggőség csökkentése érdekében, valamint bővítse a megújuló anyagok előállítását és felhasználását; megállapítja, hogy az élelmiszer-biztonsághoz és az élelmiszerárak stabilitásához való hozzájárulás érdekében fenntartható gyártási módokat kell általánosítani, ugyanakkor az ellátási oldalon irányítási mechanizmusokat kell ismételten bevezetni; ennek érdekében a kereskedelemben további átláthatóságot és kölcsönösséget kér; a stratégiai nyersanyagok területén azonban óva int a protekcionista tendenciák ellen; |
| --- | --- |

22.

ismételten emlékeztet a nyersanyagok fontosságára az Európai Unió számára, valamint az élelmezésbiztonság és az árstabilitás jelentőségére a fejlődő országok számára világszerte, valamint arra, hogy az élelemhiány és az árak instabilitása világszinten milyen inflációs nyomást okoz; ennek megfelelően arra kéri az Európai Uniót, hogy a hatékonysági normák gyors javítása révén fokozza erőfeszítéseit a nyersanyagfüggőség csökkentése érdekében, valamint bővítse a megújuló anyagok előállítását és felhasználását; megállapítja, hogy az élelmiszer-biztonsághoz és az élelmiszerárak stabilitásához való hozzájárulás érdekében fenntartható gyártási módokat kell általánosítani, ugyanakkor az ellátási oldalon irányítási mechanizmusokat kell ismételten bevezetni; ennek érdekében a kereskedelemben további átláthatóságot és kölcsönösséget kér; a stratégiai nyersanyagok területén azonban óva int a protekcionista tendenciák ellen;

| 23. | kéri jobb szabályozás kialakítását a hitel-nemteljesítési csereügyletek tekintetében; |
| --- | --- |

23.

kéri jobb szabályozás kialakítását a hitel-nemteljesítési csereügyletek tekintetében;

| 24. | megállapítja, hogy a jelenlegi tendencia szerint a magánberuházások rendkívül nagy tömege – a várakozások szerint 2011-ben közel 1 billió USD összegben – áramlik a fellendülőben lévő gazdaságokba (9); felhívja a Nemzetközi Valutaalapot, hogy dolgozza ki a spekulatív buborékok kialakulásának a globális tőkeáramlások felügyelete általi megelőzésére vonatkozó keretet, és hozza meg a káros fejlemények megelőzéséhez szükséges intézkedéseket; elismeri, hogy a tőke ellenőrzése nem helyettesíti a megfelelő gazdaságpolitikákat és csak végső eszközként alkalmazható; hangsúlyozza, hogy az országoknak ezzel párhuzamosan lépéseket kell tenniük az ilyen buborékok kialakulásának megakadályozására; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a jelenlegi tendencia szerint a magánberuházások rendkívül nagy tömege – a várakozások szerint 2011-ben közel 1 billió USD összegben – áramlik a fellendülőben lévő gazdaságokba (9); felhívja a Nemzetközi Valutaalapot, hogy dolgozza ki a spekulatív buborékok kialakulásának a globális tőkeáramlások felügyelete általi megelőzésére vonatkozó keretet, és hozza meg a káros fejlemények megelőzéséhez szükséges intézkedéseket; elismeri, hogy a tőke ellenőrzése nem helyettesíti a megfelelő gazdaságpolitikákat és csak végső eszközként alkalmazható; hangsúlyozza, hogy az országoknak ezzel párhuzamosan lépéseket kell tenniük az ilyen buborékok kialakulásának megakadályozására;

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy a pénzügyi piac szereplőinek – többek között pénzügyi intézmények és tőzsdék – folyamatban lévő koncentrációja a reálgazdaság hosszú távú finanszírozására nézve a feltételek nem optimális volta révén kockázatokat jelenthet; ezt szem előtt tartva felhívja az Európai Rendszerkockázati Testületet, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi piacokon zajló koncentrációból eredő mindennemű rendszerszintű kockázat kialakulását; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet arra, hogy a pénzügyi piac szereplőinek – többek között pénzügyi intézmények és tőzsdék – folyamatban lévő koncentrációja a reálgazdaság hosszú távú finanszírozására nézve a feltételek nem optimális volta révén kockázatokat jelenthet; ezt szem előtt tartva felhívja az Európai Rendszerkockázati Testületet, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi piacokon zajló koncentrációból eredő mindennemű rendszerszintű kockázat kialakulását;

| 26. | hangsúlyozza, hogy míg az EU jelenleg kiegyensúlyozott mérleget mondhat magáénak, és így nem járul hozzá a globális egyensúlyhiányhoz, az egyenlőtlenségek rendellenes módon, az amerikai dollár leértékelése révén történő korrekciója az EU-t is erőteljesen érintené; megjegyzi, hogy a dollár gyors leértékelésének elkerülése érdekében az EU-nak szorosan össze kell hangolnia a kereskedelmi mérleggel és az árfolyamok egyensúlyhiányával kapcsolatos politikáit az Egyesült Államokkal; annak biztosítására sürgeti az Egyesült Államokat és a főbb világszintű szereplőket, hogy a valuták kezelésének többoldalú erőfeszítéssé kell válnia, amely kiterjed a világ valamennyi fontos valutájára; üdvözli a globális egyensúlyhiányokra vonatkozó mutatók bejelentését, és kéri, hogy a makrogazdasági politikák kialakításakor e mutatókat maradéktalanul vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy míg az EU jelenleg kiegyensúlyozott mérleget mondhat magáénak, és így nem járul hozzá a globális egyensúlyhiányhoz, az egyenlőtlenségek rendellenes módon, az amerikai dollár leértékelése révén történő korrekciója az EU-t is erőteljesen érintené; megjegyzi, hogy a dollár gyors leértékelésének elkerülése érdekében az EU-nak szorosan össze kell hangolnia a kereskedelmi mérleggel és az árfolyamok egyensúlyhiányával kapcsolatos politikáit az Egyesült Államokkal; annak biztosítására sürgeti az Egyesült Államokat és a főbb világszintű szereplőket, hogy a valuták kezelésének többoldalú erőfeszítéssé kell válnia, amely kiterjed a világ valamennyi fontos valutájára; üdvözli a globális egyensúlyhiányokra vonatkozó mutatók bejelentését, és kéri, hogy a makrogazdasági politikák kialakításakor e mutatókat maradéktalanul vegyék figyelembe;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak – annak érdekében, hogy javítsa globális szereplőként betöltött szerepét – számos kihívással kell szembenéznie, jelesül a versenyképesség és a konvergencia hiányával, az elégtelen pénzügyi stabilitással, a szerény belső foglalkoztatási és növekedési arányokkal, a belső piac és az EMU kiteljesülésével járó, fokozódó belső egyensúlyhiányokkal, valamint nemzetközi szintű politikai súlyának hiányával, amely többek között a nemzetközi szervezetekben való, nem egységes képviseletének tudható be, amin pedig az euró nemzetközi, a Szerződésben is rögzített egységes képviseletét biztosító végrehajtási szabályok által lehetne javítani; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak – annak érdekében, hogy javítsa globális szereplőként betöltött szerepét – számos kihívással kell szembenéznie, jelesül a versenyképesség és a konvergencia hiányával, az elégtelen pénzügyi stabilitással, a szerény belső foglalkoztatási és növekedési arányokkal, a belső piac és az EMU kiteljesülésével járó, fokozódó belső egyensúlyhiányokkal, valamint nemzetközi szintű politikai súlyának hiányával, amely többek között a nemzetközi szervezetekben való, nem egységes képviseletének tudható be, amin pedig az euró nemzetközi, a Szerződésben is rögzített egységes képviseletét biztosító végrehajtási szabályok által lehetne javítani;

| 28. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak egységes hangon kell megszólalnia, középtávon egyetlen képviselője kellene legyen az IMF igazgatótanácsában, aki az eurózónát képviseli és hogy megfelelő esetben teljes mértékben a tagállamokat kell képviselnie, valamint globális szinten támogatnia kell a demokráciát, az emberi jogokat, a jogállamiságot, a tisztességes munka- és életkörülményeket, a jó kormányzást, a fenntartható fejlődést, a szabad és tisztességes kereskedelmet és az éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseket, összhangban belső ütemtervével és küzdelmet folytatva a korrupció, az adócsalás, az adókikerülés és az adóparadicsomok ellen; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak egységes hangon kell megszólalnia, középtávon egyetlen képviselője kellene legyen az IMF igazgatótanácsában, aki az eurózónát képviseli és hogy megfelelő esetben teljes mértékben a tagállamokat kell képviselnie, valamint globális szinten támogatnia kell a demokráciát, az emberi jogokat, a jogállamiságot, a tisztességes munka- és életkörülményeket, a jó kormányzást, a fenntartható fejlődést, a szabad és tisztességes kereskedelmet és az éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseket, összhangban belső ütemtervével és küzdelmet folytatva a korrupció, az adócsalás, az adókikerülés és az adóparadicsomok ellen;

| 29. | úgy véli, hogy Európának kiegyensúlyozott és méltányos globális kereskedelmi megállapodás elérésére kell törekednie a feltörekvő gazdaságok és a fejlett gazdaságok közötti eltérések csökkentése érdekében; kéri a kereskedelmi akadályok felszámolását; úgy véli, hogy a globális kereskedelmi megállapodás hiánya jelentős hátrányt jelent, mivel a fejlett gazdaságok elzárják a mezőgazdasági exportprojektektől a feltörekvő gazdaságokat, míg a feltörekvő gazdaságok a fejlett gazdaságokat zárják el a szolgáltatásoktól; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy Európának kiegyensúlyozott és méltányos globális kereskedelmi megállapodás elérésére kell törekednie a feltörekvő gazdaságok és a fejlett gazdaságok közötti eltérések csökkentése érdekében; kéri a kereskedelmi akadályok felszámolását; úgy véli, hogy a globális kereskedelmi megállapodás hiánya jelentős hátrányt jelent, mivel a fejlett gazdaságok elzárják a mezőgazdasági exportprojektektől a feltörekvő gazdaságokat, míg a feltörekvő gazdaságok a fejlett gazdaságokat zárják el a szolgáltatásoktól;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési piacokat átlátható módon és kölcsönösségi alapon meg kell nyitni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési piacokat átlátható módon és kölcsönösségi alapon meg kell nyitni;

| 31. | hangsúlyozza az Európai Unió és főbb stratégiai partnerei közötti kapcsolatokban a kölcsönösség és a közösen elérhető előnyök fontosságát; e tekintetben úgy véli, hogy az Európai Uniónak fontolóra kell vennie, nem lenne-e célszerű a harmadik országok állami támogatással összefüggő gazdasági gyakorlatainak vizsgálatára, valamint az esetlegesen a kulcsfontosságú technológiáknak az európai területen kívülre való átadását célzó magatartások értékelésére szolgáló eszközöket létrehoznia; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az Európai Unió és főbb stratégiai partnerei közötti kapcsolatokban a kölcsönösség és a közösen elérhető előnyök fontosságát; e tekintetben úgy véli, hogy az Európai Uniónak fontolóra kell vennie, nem lenne-e célszerű a harmadik országok állami támogatással összefüggő gazdasági gyakorlatainak vizsgálatára, valamint az esetlegesen a kulcsfontosságú technológiáknak az európai területen kívülre való átadását célzó magatartások értékelésére szolgáló eszközöket létrehoznia;

| 32. | megállapítja, hogy a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) jelenleg csak regionális szinten írja elő az összesített mérleg készítését; olyan számviteli szabályok elfogadását kéri, amelyek valamennyi céget és alapítványt országonkénti könyvelésre köteleznek, valamint kéri a nemzetközi adóügyi együttműködés előmozdítását a hatóságok közötti adatcsere-megállapodások révén; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) jelenleg csak regionális szinten írja elő az összesített mérleg készítését; olyan számviteli szabályok elfogadását kéri, amelyek valamennyi céget és alapítványt országonkénti könyvelésre köteleznek, valamint kéri a nemzetközi adóügyi együttműködés előmozdítását a hatóságok közötti adatcsere-megállapodások révén;

| 33. | emlékeztet arra, hogy mindig határozottan síkraszállt a globális gazdasági és pénzügyi kormányzás mélyreható reformja mellett, amelynek célja az átláthatóság és a felelősségvállalás előmozdítása, valamint a nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézmények politikái közötti koherencia biztosítása; egy globális gazdaságirányítási struktúra irányába tett első lépésként kéri a Bretton Woods intézmények és a többi már létező gazdaságirányítási testület – beleértve a G20-at is – bevonását az Egyesült Nemzetek rendszerébe, ahol együtt kellene működniük a WTO-val, az ILO-val és a jövőben létrehozandó, világszintű környezetvédelmi szervezettel; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy mindig határozottan síkraszállt a globális gazdasági és pénzügyi kormányzás mélyreható reformja mellett, amelynek célja az átláthatóság és a felelősségvállalás előmozdítása, valamint a nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézmények politikái közötti koherencia biztosítása; egy globális gazdaságirányítási struktúra irányába tett első lépésként kéri a Bretton Woods intézmények és a többi már létező gazdaságirányítási testület – beleértve a G20-at is – bevonását az Egyesült Nemzetek rendszerébe, ahol együtt kellene működniük a WTO-val, az ILO-val és a jövőben létrehozandó, világszintű környezetvédelmi szervezettel;

| 34. | kéri a G20-országokat, hogy fogadjanak el globális és koordinált politikai intézkedéseket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az erős, stabil és kiegyensúlyozott, globális fenntartható növekedéshez; kéri ezen országok érintett parlamentjeinek részvételét a legitimáció és az elszámoltathatóság növelése érdekében; ezenfelül az IMF átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében kéri pénzügyi forrásainak reformját és bővítését, valamint az IMF demokratikusabbá tételét, megerősítve egyúttal a globális egyensúlyhiány leküzdését célzó hiteles hálózat kiépítése érdekében a tagjainak gazdasági és pénzügyi felügyeletében játszott szerepét; |
| --- | --- |

34.

kéri a G20-országokat, hogy fogadjanak el globális és koordinált politikai intézkedéseket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az erős, stabil és kiegyensúlyozott, globális fenntartható növekedéshez; kéri ezen országok érintett parlamentjeinek részvételét a legitimáció és az elszámoltathatóság növelése érdekében; ezenfelül az IMF átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében kéri pénzügyi forrásainak reformját és bővítését, valamint az IMF demokratikusabbá tételét, megerősítve egyúttal a globális egyensúlyhiány leküzdését célzó hiteles hálózat kiépítése érdekében a tagjainak gazdasági és pénzügyi felügyeletében játszott szerepét;

| 35. | kéri, hogy szülessenek megállapodások a pénzügyi támogatás tekintetében, az alábbiak szerint:






  — | a reformját követően az IMF léphetne fel végső globális hitelezőként, és – amennyiben rövid távú likviditásnyújtási képességét és szilárdabb pénzügyi biztonsági hálózatait megerősítenék – ellensúlyozhatná egyes országoknak a valutatartalékok felhalmozására irányuló szükségletét; |
| --- | --- | --- |

35.

kéri, hogy szülessenek megállapodások a pénzügyi támogatás tekintetében, az alábbiak szerint:

—

a reformját követően az IMF léphetne fel végső globális hitelezőként, és – amennyiben rövid távú likviditásnyújtási képességét és szilárdabb pénzügyi biztonsági hálózatait megerősítenék – ellensúlyozhatná egyes országoknak a valutatartalékok felhalmozására irányuló szükségletét;

| — | millenniumi fejlesztési célok: a jelenlegi válság egyértelművé tette, hogy ösztönzőket kell létrehozni a pénzügyi piacok számára annak érdekében, hogy hosszú távú beruházásokra és fenntartható fejlődésre törekedjenek; a multilaterális és bilaterális fejlesztési bankok és szervezetek pénzügyi szerepét a fejlődő országok részéről jelentkező megnövekedett finanszírozási keresletre adandó válaszként aktualizálni és fokozni kell; a tranzakciókra kivetendő adóból származó bevételeket részben a millenniumi fejlesztési célok elérésének finanszírozására lehetne fordítani, és az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséhez is szükség lesz rájuk; folyamatosan fel kell tárni a fejlesztési eszközök egyéb finanszírozásának jelentőségét, különösen a legszegényebb országok adósságának átütemezését és az adósságok eltörlését, valamint a pénzbeáramlás előmozdítását; az előre látható hivatalos fejlesztési segély iránti kötelezettséget ismételten vállalni kell, és fel kell tárni a további innovatív finanszírozási lehetőségeket a fejlődő világ zsugorodó gazdaságai által okozott szakadék felszámolása érdekében; a tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át a millenniumi fejlesztési célok finanszírozására irányuló fejlesztési segélyekre különítik el; |
| --- | --- |

—

millenniumi fejlesztési célok: a jelenlegi válság egyértelművé tette, hogy ösztönzőket kell létrehozni a pénzügyi piacok számára annak érdekében, hogy hosszú távú beruházásokra és fenntartható fejlődésre törekedjenek; a multilaterális és bilaterális fejlesztési bankok és szervezetek pénzügyi szerepét a fejlődő országok részéről jelentkező megnövekedett finanszírozási keresletre adandó válaszként aktualizálni és fokozni kell; a tranzakciókra kivetendő adóból származó bevételeket részben a millenniumi fejlesztési célok elérésének finanszírozására lehetne fordítani, és az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséhez is szükség lesz rájuk; folyamatosan fel kell tárni a fejlesztési eszközök egyéb finanszírozásának jelentőségét, különösen a legszegényebb országok adósságának átütemezését és az adósságok eltörlését, valamint a pénzbeáramlás előmozdítását; az előre látható hivatalos fejlesztési segély iránti kötelezettséget ismételten vállalni kell, és fel kell tárni a további innovatív finanszírozási lehetőségeket a fejlődő világ zsugorodó gazdaságai által okozott szakadék felszámolása érdekében; a tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át a millenniumi fejlesztési célok finanszírozására irányuló fejlesztési segélyekre különítik el;

| — | az EU-nak a földközi-tenger déli részén fekvő partnerországokban kitört zavargásokra és a bekövetkezett változásokra válaszul meg kell határoznia az euromediterrán együttműködés kiszélesítésének politikai prioritásait és a pénzügyi forrásait; ezzel összefüggésben fontos kiterjeszteni az európai projektkötvényeket az oktatás, a fenntartható közlekedés és az energia területét érintő euromediterrán projektekre, aminek révén a Földközi-tenger mindkét oldalán hozzáadott érték jön létre; |
| --- | --- |

—

az EU-nak a földközi-tenger déli részén fekvő partnerországokban kitört zavargásokra és a bekövetkezett változásokra válaszul meg kell határoznia az euromediterrán együttműködés kiszélesítésének politikai prioritásait és a pénzügyi forrásait; ezzel összefüggésben fontos kiterjeszteni az európai projektkötvényeket az oktatás, a fenntartható közlekedés és az energia területét érintő euromediterrán projektekre, aminek révén a Földközi-tenger mindkét oldalán hozzáadott érték jön létre;

III.
     
  Az új monetáris rendszer esete

| 36. | emlékeztet arra, hogy egy „devizaháború” egyetlen országnak vagy országcsoportnak sem válna előnyére, és meghiúsíthatná az EU polgárai által az államadósság csökkentésének és a strukturális reformok lefolytatásának szükségessége miatt vállalt erőfeszítések sikerét; megjegyzi, hogy az euró megelőzte a pénzügyi válságokkal korábban gyakran összefüggő valutaválság kitörését; emlékeztet arra, hogy a multilaterális kereskedelmi rendszer (WTO) szabályai nem fedik a tőkeáramlásokat, és nem járul hozzá többoldalú monetáris rendszer; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy egy „devizaháború” egyetlen országnak vagy országcsoportnak sem válna előnyére, és meghiúsíthatná az EU polgárai által az államadósság csökkentésének és a strukturális reformok lefolytatásának szükségessége miatt vállalt erőfeszítések sikerét; megjegyzi, hogy az euró megelőzte a pénzügyi válságokkal korábban gyakran összefüggő valutaválság kitörését; emlékeztet arra, hogy a multilaterális kereskedelmi rendszer (WTO) szabályai nem fedik a tőkeáramlásokat, és nem járul hozzá többoldalú monetáris rendszer;

| 37. | emlékeztet arra a koreai G20-célkitűzésre, hogy stabilabb és ellenállóbb nemzetközi monetáris rendszert (IMS) hoznak létre; elismeri, hogy általános aggodalom övezi a nemzetközi monetáris rendszer működését, és kéri, hogy e tekintetben sürgősen történjen előrelépés; kéri ezért, hogy az IMS-t úgy alakítsák át, hogy biztosítsa a rendszeres és átfogó makrogazdasági együttműködést, amely fenntartható és kiegyensúlyozott globális növekedést tesz lehetővé; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra a koreai G20-célkitűzésre, hogy stabilabb és ellenállóbb nemzetközi monetáris rendszert (IMS) hoznak létre; elismeri, hogy általános aggodalom övezi a nemzetközi monetáris rendszer működését, és kéri, hogy e tekintetben sürgősen történjen előrelépés; kéri ezért, hogy az IMS-t úgy alakítsák át, hogy biztosítsa a rendszeres és átfogó makrogazdasági együttműködést, amely fenntartható és kiegyensúlyozott globális növekedést tesz lehetővé;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az IMS-nek többek között az alábbiakat kell kezelnie:






  — | valutaárfolyamok: első lépésként olyan politikákat kell követni, amelyek lehetővé teszik a valutaárfolyamoknak a változó makrogazdasági tényezőknek megfelelő, fokozatos kiigazítását; |
| --- | --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az IMS-nek többek között az alábbiakat kell kezelnie:

—

valutaárfolyamok: első lépésként olyan politikákat kell követni, amelyek lehetővé teszik a valutaárfolyamoknak a változó makrogazdasági tényezőknek megfelelő, fokozatos kiigazítását;

| — | tartalékvaluta: szükséges volna a nemzetközi tartalékrendszer reformja az olyan helyzetek elkerülése érdekében, amelyekben a tartalékolás világszintű egyensúlyzavarokhoz vezet; a jelenlegi dolláralapú nemzetközi tartalékrendszert fokozatosan fel lehetne váltani egy multilaterális rendszerrel, amely a világ valutáinak széles kosarát – különösen a kínai renminbit és a brazil realt – képviselő különleges lehívási jogokra (SDR) épül; |
| --- | --- |

—

tartalékvaluta: szükséges volna a nemzetközi tartalékrendszer reformja az olyan helyzetek elkerülése érdekében, amelyekben a tartalékolás világszintű egyensúlyzavarokhoz vezet; a jelenlegi dolláralapú nemzetközi tartalékrendszert fokozatosan fel lehetne váltani egy multilaterális rendszerrel, amely a világ valutáinak széles kosarát – különösen a kínai renminbit és a brazil realt – képviselő különleges lehívási jogokra (SDR) épül;

| — | tőkeáramlások: a hosszú távú tőkemozgások támogatása, a spekulációmentes tőkekiáramlások megkönnyítése és az elaprózódott értékpapírpiacokon jelentkező zavaró hatások elkerülése, valamint az állampapírpiacok átlátható, nyitott és zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a multilaterális szabályrendszert kellene létrehozni, és egyszersmind el kell kerülni, hogy a szabályokkal merkantilista vagy más kárára jól járni igyekvő politikák eszközeként visszaéljenek; |
| --- | --- |

—

tőkeáramlások: a hosszú távú tőkemozgások támogatása, a spekulációmentes tőkekiáramlások megkönnyítése és az elaprózódott értékpapírpiacokon jelentkező zavaró hatások elkerülése, valamint az állampapírpiacok átlátható, nyitott és zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a multilaterális szabályrendszert kellene létrehozni, és egyszersmind el kell kerülni, hogy a szabályokkal merkantilista vagy más kárára jól járni igyekvő politikák eszközeként visszaéljenek;

| 39. | kéri továbbá annak fontolóra vételét, hogy – hosszú távon – globális tartalékvalutát hozzanak létre, amelynek alapját a különleges lehívási jogok és a Nemzetközi Valutaalap továbbfejlesztése és átalakítása képezné; |
| --- | --- |

39.

kéri továbbá annak fontolóra vételét, hogy – hosszú távon – globális tartalékvalutát hozzanak létre, amelynek alapját a különleges lehívási jogok és a Nemzetközi Valutaalap továbbfejlesztése és átalakítása képezné;

IV.
     
  Az EU versenyképességének és fenntarthatóságának fokozása és az Európa 2020 stratégia végrehajtása az innováció, valamint a munkahelyteremtést és a növekedést célzó hosszú távú befektetés megerősítése révén

Versenyképesség, konvergencia és az Európa 2020 stratégia

| 40. | kéri, hogy az európai szemeszter tartalmának meghatározása során maradéktalanul és következetesen vegyék tekintetbe az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit és az EU-ban tapasztalható belső egyensúlyzavarok elhárításának szükségességét; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy az európai szemeszter tartalmának meghatározása során maradéktalanul és következetesen vegyék tekintetbe az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit és az EU-ban tapasztalható belső egyensúlyzavarok elhárításának szükségességét;

| 41. | hangsúlyozza az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósítása tekintetében az egymást kölcsönösen támogató uniós politikák fontosságát, amelyeket többek között az előre tekintő oktatási, környezetvédelmi, éghajlati, és energiastratégiák, megújított mezőgazdasági politika, kohéziós politika, innovációs és K+F stratégiák, megújult uniós költségvetés és még inkább összhangba hozott nemzeti költségvetések különböző eszközei támogathatnak e közös célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósítása tekintetében az egymást kölcsönösen támogató uniós politikák fontosságát, amelyeket többek között az előre tekintő oktatási, környezetvédelmi, éghajlati, és energiastratégiák, megújított mezőgazdasági politika, kohéziós politika, innovációs és K+F stratégiák, megújult uniós költségvetés és még inkább összhangba hozott nemzeti költségvetések különböző eszközei támogathatnak e közös célok elérése érdekében;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia fenntarthatósági elemét minden érintett politikai területen érvényre kell juttatni ahhoz, hogy az EU visszanyerje a világban betöltött vezető szerepét; hangsúlyozza, hogy Európa globális gazdaságban való versenyképességének megőrzéséhez kulcsfontosságú, hogy átvegye a vezető szerepet az erőforrás-hatékony, fenntartható társadalom felé történő, környezetbarát átalakulásban; hangsúlyozza, hogy a környezetbarát infrastruktúrákba, a megújuló energiákba és az energiahatékonyságba történő nagyléptékű beruházások kiváló lehetőséget nyújtanak a talpra állás és a hosszú távú növekedés és munkahelyteremtés ösztönzésére; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia fenntarthatósági elemét minden érintett politikai területen érvényre kell juttatni ahhoz, hogy az EU visszanyerje a világban betöltött vezető szerepét; hangsúlyozza, hogy Európa globális gazdaságban való versenyképességének megőrzéséhez kulcsfontosságú, hogy átvegye a vezető szerepet az erőforrás-hatékony, fenntartható társadalom felé történő, környezetbarát átalakulásban; hangsúlyozza, hogy a környezetbarát infrastruktúrákba, a megújuló energiákba és az energiahatékonyságba történő nagyléptékű beruházások kiváló lehetőséget nyújtanak a talpra állás és a hosszú távú növekedés és munkahelyteremtés ösztönzésére;

| 43. | emlékeztet arra, hogy az egységes piacban rejlő lehetőségeket még nem aknázták ki maradéktalanul, és hogy a lehetőségek teljes kiaknázásához megújult politikai eltökéltségre és határozott cselekvésre van szükség a fenntartható és társadalmilag befogadó növekedés és a munkahelyteremtés érdekében; hangsúlyozza, hogy az európai szolgáltatási szektort tovább kell fejleszteni, és a szolgáltatások kereskedelmét fokozni kell; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy az egységes piacban rejlő lehetőségeket még nem aknázták ki maradéktalanul, és hogy a lehetőségek teljes kiaknázásához megújult politikai eltökéltségre és határozott cselekvésre van szükség a fenntartható és társadalmilag befogadó növekedés és a munkahelyteremtés érdekében; hangsúlyozza, hogy az európai szolgáltatási szektort tovább kell fejleszteni, és a szolgáltatások kereskedelmét fokozni kell;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia sikere attól függ, hogy az EU egésze mennyire elkötelezett, mennyire tekintik majd saját ügyüknek a tagállamok, a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális hatóságok és a szociális partnerek; emlékeztet a határozott és megfelelően működő szociális párbeszéd és a kollektív megállapodások fontosságára az Európa 2020 stratégia keretében, valamint egy igazi európai társadalmi párbeszéd előmozdításának jelentőségére a makrogazdasági politikák és intézkedések tárgyában; megállapítja, hogy ezeket az intézkedéseket folytatni kell az előre vezető úttal kapcsolatos széles körű konszenzus elérése érdekében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia sikere attól függ, hogy az EU egésze mennyire elkötelezett, mennyire tekintik majd saját ügyüknek a tagállamok, a nemzeti parlamentek, a helyi és regionális hatóságok és a szociális partnerek; emlékeztet a határozott és megfelelően működő szociális párbeszéd és a kollektív megállapodások fontosságára az Európa 2020 stratégia keretében, valamint egy igazi európai társadalmi párbeszéd előmozdításának jelentőségére a makrogazdasági politikák és intézkedések tárgyában; megállapítja, hogy ezeket az intézkedéseket folytatni kell az előre vezető úttal kapcsolatos széles körű konszenzus elérése érdekében;

| 45. | megállapítja, hogy a regionális és helyi hatóságok hatáskörei és feladatai bővülnek; emlékeztet arra, hogy Európában az állami beruházások kétharmadát továbbra is szubnacionális szinten hajtják végre; megállapítja, hogy az állami beruházások elvégzésének és végrehajtásának szintjére vonatkozó döntésnek igen jelentős hatása van azok hatékonyságára; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy az állami beruházásokra a kormányzás leghatékonyabb szintjén kerüljön sor; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy a regionális és helyi hatóságok hatáskörei és feladatai bővülnek; emlékeztet arra, hogy Európában az állami beruházások kétharmadát továbbra is szubnacionális szinten hajtják végre; megállapítja, hogy az állami beruházások elvégzésének és végrehajtásának szintjére vonatkozó döntésnek igen jelentős hatása van azok hatékonyságára; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy az állami beruházásokra a kormányzás leghatékonyabb szintjén kerüljön sor;

| 46. | sürgeti a tagállamok nemzeti parlamentjeit és kormányait, hogy a nemzeti döntéshozatal során az EU-val szemben felelős módon járjanak el, és a nemzeti szinten folytatott viták során vegyék figyelembe az uniós dimenziót is; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a tagállamok nemzeti parlamentjeit és kormányait, hogy a nemzeti döntéshozatal során az EU-val szemben felelős módon járjanak el, és a nemzeti szinten folytatott viták során vegyék figyelembe az uniós dimenziót is;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a fiskális konszolidációt a versenyképesség, valamint a társadalmi, gazdasági és területi kohézió fokozása érdekében az Európa 2020 stratégiában azonosított közép- és hosszú távú célkitűzéseknek kell kísérniük, különös tekintettel a munkahelyteremtésre, a társadalmi befogadásra, az infrastruktúrába, az erőforrás-hatékonyságba, a gazdaság ökológiai szemléletű átalakításába és a tudásalapú társadalomba történő befektetésre; megjegyzi, hogy a különböző nemzeti és uniós politikáknak egységesen támogatniuk kell a stratégiát, és hogy a költségvetési fegyelem jól körülhatárolt stratégia híján ronthatja a növekedési kilátásokat, csökkentheti a versenyképességet és hosszú távon súlyos károkat okozhat a gazdaság számára; emlékeztet arra, hogy – mivel a nyílt koordinációs módszer kudarcot vallott – az Európa 2020 stratégiának a Bizottság által a tagállamok tekintetében meghatározott kötelező célkitűzéseket kell tartalmaznia a gazdaság bizonyos makrogazdasági szempontjaira alkalmazandó maximális és minimális értékekkel együtt; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a fiskális konszolidációt a versenyképesség, valamint a társadalmi, gazdasági és területi kohézió fokozása érdekében az Európa 2020 stratégiában azonosított közép- és hosszú távú célkitűzéseknek kell kísérniük, különös tekintettel a munkahelyteremtésre, a társadalmi befogadásra, az infrastruktúrába, az erőforrás-hatékonyságba, a gazdaság ökológiai szemléletű átalakításába és a tudásalapú társadalomba történő befektetésre; megjegyzi, hogy a különböző nemzeti és uniós politikáknak egységesen támogatniuk kell a stratégiát, és hogy a költségvetési fegyelem jól körülhatárolt stratégia híján ronthatja a növekedési kilátásokat, csökkentheti a versenyképességet és hosszú távon súlyos károkat okozhat a gazdaság számára; emlékeztet arra, hogy – mivel a nyílt koordinációs módszer kudarcot vallott – az Európa 2020 stratégiának a Bizottság által a tagállamok tekintetében meghatározott kötelező célkitűzéseket kell tartalmaznia a gazdaság bizonyos makrogazdasági szempontjaira alkalmazandó maximális és minimális értékekkel együtt;

| 48. | a Bizottság által kezdeményezett és az Eurostattal szoros együttműködésben folytatott szigorú pénzügyi ellenőrzést kér minden tagállam tekintetében azok tényleges pénzügyi helyzetének meghatározása céljából, aminek révén lehetővé válik a tényeken alapuló döntéshozatal az Európa 2020 stratégia és a regionális és kohéziós projektek vonatkozásában; kéri, hogy vessenek alá ellenőrzésnek minden európai uniós finanszírozási programot, valamint a nemzeti és regionális támogatásokat; javasolja a projektek és programok fokozását, amelyek sikere létfontosságú, valamint javasolja a nem hatékony támogatások és gazdaságfejlesztési rendszerek megszüntetését; |
| --- | --- |

48.

a Bizottság által kezdeményezett és az Eurostattal szoros együttműködésben folytatott szigorú pénzügyi ellenőrzést kér minden tagállam tekintetében azok tényleges pénzügyi helyzetének meghatározása céljából, aminek révén lehetővé válik a tényeken alapuló döntéshozatal az Európa 2020 stratégia és a regionális és kohéziós projektek vonatkozásában; kéri, hogy vessenek alá ellenőrzésnek minden európai uniós finanszírozási programot, valamint a nemzeti és regionális támogatásokat; javasolja a projektek és programok fokozását, amelyek sikere létfontosságú, valamint javasolja a nem hatékony támogatások és gazdaságfejlesztési rendszerek megszüntetését;

| 49. | rámutat, hogy különösen a nőket jobban fenyegeti a szegénység; megjegyzi, hogy a válság alatt számos tagállamban növekedett a gyermekszegénység; hangsúlyozza, hogy ez elfogadhatatlan és hogy a negatív tendenciákat meg kell fordítani; kéri következésképpen különösen a nem-kormányzati szervezeteket, hogy fejlődjenek a gyermekszegénység felszámolását a gyermekközpontú megközelítés, a gyermekekre vonatkozó egyedi célkitűzések és a gyermekek jogaira fordított kiemelt figyelem révén elérni kívánó erős hálózattá; |
| --- | --- |

49.

rámutat, hogy különösen a nőket jobban fenyegeti a szegénység; megjegyzi, hogy a válság alatt számos tagállamban növekedett a gyermekszegénység; hangsúlyozza, hogy ez elfogadhatatlan és hogy a negatív tendenciákat meg kell fordítani; kéri következésképpen különösen a nem-kormányzati szervezeteket, hogy fejlődjenek a gyermekszegénység felszámolását a gyermekközpontú megközelítés, a gyermekekre vonatkozó egyedi célkitűzések és a gyermekek jogaira fordított kiemelt figyelem révén elérni kívánó erős hálózattá;

| 50. | megjegyzi, hogy rossz időkben a szilárd jóléti rendszerek fontos gazdaságstabilizáló tényezők; hangsúlyozza ezért, hogy - miközben meg kell szilárdítani az államháztartásokat - védelmezni kell az állami szolgáltatásokat és megfelelően fenn kell tartani a szociális védelem meglévő szintjét; kéri olyan intézkedések elfogadását, amelyek célja a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentése, különösen a fiatalok munkanélküliségének leküzdése révén; |
| --- | --- |

50.

megjegyzi, hogy rossz időkben a szilárd jóléti rendszerek fontos gazdaságstabilizáló tényezők; hangsúlyozza ezért, hogy - miközben meg kell szilárdítani az államháztartásokat - védelmezni kell az állami szolgáltatásokat és megfelelően fenn kell tartani a szociális védelem meglévő szintjét; kéri olyan intézkedések elfogadását, amelyek célja a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentése, különösen a fiatalok munkanélküliségének leküzdése révén;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági hanyatlásnak nem kellene lassítania az előrelépést a munka és a magánélet összeegyeztetése, és különösen a nők munkaerő-piachoz való hozzáférése tekintetében; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági hanyatlásnak nem kellene lassítania az előrelépést a munka és a magánélet összeegyeztetése, és különösen a nők munkaerő-piachoz való hozzáférése tekintetében;

| 52. | megjegyzi, hogy a válságból fakadó kihívásokat a gazdasági tevékenység és a növekedési arány hanyatlása mellett a strukturális és hosszú távú munkanélküliség erőteljes növekedése, az állami és magánberuházások volumenének visszaesése, valamint a feltörekvő gazdaságok részéről jelentkező konkurencia megerősödése jelenti; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy a válságból fakadó kihívásokat a gazdasági tevékenység és a növekedési arány hanyatlása mellett a strukturális és hosszú távú munkanélküliség erőteljes növekedése, az állami és magánberuházások volumenének visszaesése, valamint a feltörekvő gazdaságok részéről jelentkező konkurencia megerősödése jelenti;

| 53. | elismeri, hogy az EU-ban jelenleg tapasztalható egyensúlyzavarok felszámolásához szabványmegoldás („one-size-fits-all”) nem elegendő, és hogy a hatékonyság érdekében a gazdaságpolitikai koordináció során megfelelően tekintetbe kell venni a különböző nemzeti gazdaságok kiindulópontjait és azok sajátos jellemzőit; hangsúlyozza a gazdasági koordináció szükségességét és az egészséges pénzügyek visszaállításában teendő előrelépés jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

elismeri, hogy az EU-ban jelenleg tapasztalható egyensúlyzavarok felszámolásához szabványmegoldás („one-size-fits-all”) nem elegendő, és hogy a hatékonyság érdekében a gazdaságpolitikai koordináció során megfelelően tekintetbe kell venni a különböző nemzeti gazdaságok kiindulópontjait és azok sajátos jellemzőit; hangsúlyozza a gazdasági koordináció szükségességét és az egészséges pénzügyek visszaállításában teendő előrelépés jelentőségét;

| 54. | kéri, hogy növeljék a nemzeti költségvetések és az Unió költségvetése közötti összhangot és azok egymást kiegészítő jellegét; úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek az Európa 2020 stratégia kulcsfontosságú területeire kellene összpontosítania és megfelelő finanszírozást kell biztosítania olyan élenjáró kezdeményezések számára, amelyek az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak és jelentős európai hozzáadott értéket szolgáltathatnak; |
| --- | --- |

54.

kéri, hogy növeljék a nemzeti költségvetések és az Unió költségvetése közötti összhangot és azok egymást kiegészítő jellegét; úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretnek az Európa 2020 stratégia kulcsfontosságú területeire kellene összpontosítania és megfelelő finanszírozást kell biztosítania olyan élenjáró kezdeményezések számára, amelyek az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartoznak és jelentős európai hozzáadott értéket szolgáltathatnak;

| 55. | hangsúlyozza, hogy mind a mezőgazdasági, mind pedig a kohéziós politikának kulcsszerepet kell játszania az Európa 2020 stratégiában; meggyőződése, hogy a közös agrárpolitika reformját a globális kihívásoknak való megfelelés összefüggésrendszerében kell folytatni; úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia sikere olyan különböző uniós politikák koherenciájának biztosításától függ, mint a nemzeti és az uniós költségvetések összhangjának megteremtése – ideértve a közös agrárpolitikát és a kohéziós alapokat is – például a források régiók közötti igazságos elosztásának garantálása révén, a versenyképesség elősegítésére irányuló világos célok alapján, hangsúlyt helyezve a leginkább rászoruló tagállamokra és régiókra, valamint az olyan politikákra, amelyek tárgya az oktatásra, az innovációra, valamint a kutatásra és a fejlesztésre fordított kiadások; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy mind a mezőgazdasági, mind pedig a kohéziós politikának kulcsszerepet kell játszania az Európa 2020 stratégiában; meggyőződése, hogy a közös agrárpolitika reformját a globális kihívásoknak való megfelelés összefüggésrendszerében kell folytatni; úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia sikere olyan különböző uniós politikák koherenciájának biztosításától függ, mint a nemzeti és az uniós költségvetések összhangjának megteremtése – ideértve a közös agrárpolitikát és a kohéziós alapokat is – például a források régiók közötti igazságos elosztásának garantálása révén, a versenyképesség elősegítésére irányuló világos célok alapján, hangsúlyt helyezve a leginkább rászoruló tagállamokra és régiókra, valamint az olyan politikákra, amelyek tárgya az oktatásra, az innovációra, valamint a kutatásra és a fejlesztésre fordított kiadások;

| 56. | ismételten emlékeztet továbbá arra, hogy az Európa 2020 stratégia csak akkor lehet hiteles, ha megfelelő pénzügyi forrásokra támaszkodhat, és ezért támogatni képes az alábbiakat:






  — | összefüggő következtetések elfogadása a következő többéves pénzügyi keret összefüggésrendszerében, valamint az olyan politikákra összpontosító uniós költségvetés, amelyek hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- | --- |

56.

ismételten emlékeztet továbbá arra, hogy az Európa 2020 stratégia csak akkor lehet hiteles, ha megfelelő pénzügyi forrásokra támaszkodhat, és ezért támogatni képes az alábbiakat:

—

összefüggő következtetések elfogadása a következő többéves pénzügyi keret összefüggésrendszerében, valamint az olyan politikákra összpontosító uniós költségvetés, amelyek hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához;

| — | az uniós alapok gazdasági, szociális és környezeti jelentőség és hatékonyság alapján történő elosztása; a tagállamok által fel nem használt alapokat a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás előmozdítása közös projektekbe vagy programokba való uniós szintű állami beruházásokra kellene visszautalni, mint az infrastruktúrára, az oktatásra és képzésre, az innovációra, valamint a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházások; |
| --- | --- |

—

az uniós alapok gazdasági, szociális és környezeti jelentőség és hatékonyság alapján történő elosztása; a tagállamok által fel nem használt alapokat a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás előmozdítása közös projektekbe vagy programokba való uniós szintű állami beruházásokra kellene visszautalni, mint az infrastruktúrára, az oktatásra és képzésre, az innovációra, valamint a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházások;

| — | az alapok felhasználási hatékonyságát és a beruházási projektek tényleges eredményeinek előmozdítását célzó technikai segítségnyújtás; |
| --- | --- |

—

az alapok felhasználási hatékonyságát és a beruházási projektek tényleges eredményeinek előmozdítását célzó technikai segítségnyújtás;

| — | az Európai Beruházási Bank (EBB) kiemeltebb szerepe a strukturális alapok katalizáló szerepének és áttételi funkciójának fokozása tekintetében; |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank (EBB) kiemeltebb szerepe a strukturális alapok katalizáló szerepének és áttételi funkciójának fokozása tekintetében;

| — | az innovatív pénzügyi eszközök továbbfejlesztése és optimális felhasználása, bevonva az Európai Beruházási Bankot (EIB), az Európai Beruházási Alapot (EIF), valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) (pl. támogatások és kölcsönök elegyítése, kockázati tőkeeszközök, a kockázat-megosztás és garanciák új formái); |
| --- | --- |

—

az innovatív pénzügyi eszközök továbbfejlesztése és optimális felhasználása, bevonva az Európai Beruházási Bankot (EIB), az Európai Beruházási Alapot (EIF), valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) (pl. támogatások és kölcsönök elegyítése, kockázati tőkeeszközök, a kockázat-megosztás és garanciák új formái);

| — | magán megtakarítások hosszú távú beruházások felé terelése megfelelő ösztönzők és mechanizmusok révén; |
| --- | --- |

—

magán megtakarítások hosszú távú beruházások felé terelése megfelelő ösztönzők és mechanizmusok révén;

| — | innovatív hosszú távú beruházásfinanszírozás kidolgozása mind állami, mind magán alapok bevonásával; |
| --- | --- |

—

innovatív hosszú távú beruházásfinanszírozás kidolgozása mind állami, mind magán alapok bevonásával;

| — | projektkötvények bevezetése a magántőke bevonására az európai infrastrukturális kihívások szükségleteinek való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

—

projektkötvények bevezetése a magántőke bevonására az európai infrastrukturális kihívások szükségleteinek való megfelelés érdekében;

| — | annak biztosítása, hogy a hosszú távú beruházáshoz kapcsolódó kockázati tőke jelentősen nagyobb összegei álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a hosszú távú beruházáshoz kapcsolódó kockázati tőke jelentősen nagyobb összegei álljanak rendelkezésre;

| — | a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférést és a kevesebb bürokráciát célzó fellépés, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében, fenntartva ugyanakkor az átláthatóságra vonatkozó szigorú standardokat; |
| --- | --- |

—

a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférést és a kevesebb bürokráciát célzó fellépés, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében, fenntartva ugyanakkor az átláthatóságra vonatkozó szigorú standardokat;

Az energia- és közlekedéspolitikák és a belső piac

| 57. | úgy véli, hogy az Európai Energiaközösség létrehozása kulcsfontosságú politikai projekt az Európa 2020 stratégiában a megújuló energiára történő átállásra vonatkozóan kitűzött célok továbbviteléhez, maximalizálva ugyanakkor az energiahatékonyságot és növelve az EU energiafüggetlenségét, és igazi, szervesen összekötött energiapiacot hozva létre; hangsúlyozza az uniós energiapolitika külső dimenziójának fontosságát; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy az Európai Energiaközösség létrehozása kulcsfontosságú politikai projekt az Európa 2020 stratégiában a megújuló energiára történő átállásra vonatkozóan kitűzött célok továbbviteléhez, maximalizálva ugyanakkor az energiahatékonyságot és növelve az EU energiafüggetlenségét, és igazi, szervesen összekötött energiapiacot hozva létre; hangsúlyozza az uniós energiapolitika külső dimenziójának fontosságát;

| 58. | úgy véli, hogy az olaj- és földgáz-termelő országok és az – elsősorban európai – fogyasztó országok közötti kapcsolatokat meg kell erősíteni, figyelembe véve a földközi-tengeri térség politikai színterén a közelmúltban bekövetkezett fejleményeket is; úgy véli, hogy közös, fenntartható energia- és nyersanyag-beszerzési politika bevezetésére van sürgősen szükség a hátrányos hatások elkerülése érdekében, amelyek késleltethetik az európai gazdaság talpra állását és jövőbeli fejlődését; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy az olaj- és földgáz-termelő országok és az – elsősorban európai – fogyasztó országok közötti kapcsolatokat meg kell erősíteni, figyelembe véve a földközi-tengeri térség politikai színterén a közelmúltban bekövetkezett fejleményeket is; úgy véli, hogy közös, fenntartható energia- és nyersanyag-beszerzési politika bevezetésére van sürgősen szükség a hátrányos hatások elkerülése érdekében, amelyek késleltethetik az európai gazdaság talpra állását és jövőbeli fejlődését;

| 59. | hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonyság elveinek minden uniós politikákba történő beemelése kulcsfontosságú szerepet játszik az uniós versenyképesség biztosítása tekintetében (ideértve az innovatív új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a bevitelek csökkentésének, a hulladék minimalizálásának új módjait, az erőforrás-készletek kezelésének javítását, a fogyasztási minták megváltoztatását és a logisztika javítását), továbbá biztosítani kell, hogy a gyártási folyamatok, valamint az irányítási és üzleti módszerek optimalizálása olyan módon történjen, amely garantálja, hogy a termékek és szolgáltatások tervezése tekintetében az életciklus megközelítést a „bölcsőtől a koporsóig” módon teljesítik; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonyság elveinek minden uniós politikákba történő beemelése kulcsfontosságú szerepet játszik az uniós versenyképesség biztosítása tekintetében (ideértve az innovatív új termékek és szolgáltatások kifejlesztését, a bevitelek csökkentésének, a hulladék minimalizálásának új módjait, az erőforrás-készletek kezelésének javítását, a fogyasztási minták megváltoztatását és a logisztika javítását), továbbá biztosítani kell, hogy a gyártási folyamatok, valamint az irányítási és üzleti módszerek optimalizálása olyan módon történjen, amely garantálja, hogy a termékek és szolgáltatások tervezése tekintetében az életciklus megközelítést a „bölcsőtől a koporsóig” módon teljesítik;

| 60. | ismételten emlékeztet arra, hogy az energiához és a nyersanyagokhoz való hozzáférés, valamint azok hatékony felhasználása létfontosságú az EU általános versenyképességének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a versenyképesség hosszú távú megőrzéséhez az Uniónak világelsőnek kell lennie az energia-megtakarítás és hatékonyság előmozdítása, az új ökobarát technológiákkal kapcsolatos kutatás és az azokba való beruházás, az energiaellátás diverzifikálása és racionalizálása és a megújuló energiaforrások fejlesztése és megnövekedett használata terén; emlékeztet arra, hogy az energia- és nyersanyag-behozataloktól való függőség csökkentése hozzájárul az Unió versenyképességének biztosításához, ugyanakkor segít az Unió inflációs célkitűzéseinek elérésében is; |
| --- | --- |

60.

ismételten emlékeztet arra, hogy az energiához és a nyersanyagokhoz való hozzáférés, valamint azok hatékony felhasználása létfontosságú az EU általános versenyképességének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a versenyképesség hosszú távú megőrzéséhez az Uniónak világelsőnek kell lennie az energia-megtakarítás és hatékonyság előmozdítása, az új ökobarát technológiákkal kapcsolatos kutatás és az azokba való beruházás, az energiaellátás diverzifikálása és racionalizálása és a megújuló energiaforrások fejlesztése és megnövekedett használata terén; emlékeztet arra, hogy az energia- és nyersanyag-behozataloktól való függőség csökkentése hozzájárul az Unió versenyképességének biztosításához, ugyanakkor segít az Unió inflációs célkitűzéseinek elérésében is;

| 61. | síkraszáll amellett, hogy különleges figyelmet kell fordítani a fenntartható közlekedéspolitikára, főként a transzeurópai közlekedési hálózatok bővítésére és az azokhoz való hozzáférés javítására a strukturális és kohéziós alapok révén az elmaradással küzdő régiókban, ami jelentős mértékben hozzájárul majd az egységes piac megerősítéséhez; hangsúlyozza a hatékony és összekapcsolt szállítási rendszer fontosságát, amely biztosítja a személyek, javak, áruk és szolgáltatások szabad mozgását és elősegíti a növekedést; hangsúlyozza a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) jelentős európai hozzáadott-értéket teremtő jelentőségét, mivel a fizikai akadályok, például az eltérő nyomtáv megszüntetésével hozzájárulnak a szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez és határokon átnyúló infrastruktúrát biztosítanak; |
| --- | --- |

61.

síkraszáll amellett, hogy különleges figyelmet kell fordítani a fenntartható közlekedéspolitikára, főként a transzeurópai közlekedési hálózatok bővítésére és az azokhoz való hozzáférés javítására a strukturális és kohéziós alapok révén az elmaradással küzdő régiókban, ami jelentős mértékben hozzájárul majd az egységes piac megerősítéséhez; hangsúlyozza a hatékony és összekapcsolt szállítási rendszer fontosságát, amely biztosítja a személyek, javak, áruk és szolgáltatások szabad mozgását és elősegíti a növekedést; hangsúlyozza a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) jelentős európai hozzáadott-értéket teremtő jelentőségét, mivel a fizikai akadályok, például az eltérő nyomtáv megszüntetésével hozzájárulnak a szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez és határokon átnyúló infrastruktúrát biztosítanak;

| 62. | úgy véli, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag kulcsfontosságú politikai kezdeményezés, amely alátámasztja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és azon kiemelt kezdeményezéseinek alapjait, amelyek célja, hogy a Monti-jelentés szellemében maradéktalanul kihasználják a belső piac növekedési potenciálját és teljessé váljon az egységes piac; hangsúlyozza, hogy a válság egyértelműen megmutatta: az Unióban mindenütt meg kell könnyíteni a piachoz jutást és a mobilitást, valamint fel kell számolni a társadalmi és a területi széttagoltságot, ezáltal megerősítve az EU ipari alapjait és innovációs képességét; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy az egységes piaci intézkedéscsomag kulcsfontosságú politikai kezdeményezés, amely alátámasztja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és azon kiemelt kezdeményezéseinek alapjait, amelyek célja, hogy a Monti-jelentés szellemében maradéktalanul kihasználják a belső piac növekedési potenciálját és teljessé váljon az egységes piac; hangsúlyozza, hogy a válság egyértelműen megmutatta: az Unióban mindenütt meg kell könnyíteni a piachoz jutást és a mobilitást, valamint fel kell számolni a társadalmi és a területi széttagoltságot, ezáltal megerősítve az EU ipari alapjait és innovációs képességét;

Mobilitás és migráció.

| 63. | hangsúlyozza, hogy mind a velünk szomszédos régiókban zajló jelentős felkelések, mind az EU-n belüli demográfiai fejlemények a közös migrációs politika szükségességét mutatják; hangsúlyozza, hogy a munkaerő mobilitásának növelését egyenlő foglalkoztatási és szociális feltételek biztosításával és a mindenkit megillető jogok megteremtésével kell ösztönözni, ideértve a szakmai képesítések diplomák elismerését az Unión belül, valamint a társadalombiztosítási jogok átvitelének és a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának lehetőségét az európai egységes piac megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy mind a velünk szomszédos régiókban zajló jelentős felkelések, mind az EU-n belüli demográfiai fejlemények a közös migrációs politika szükségességét mutatják; hangsúlyozza, hogy a munkaerő mobilitásának növelését egyenlő foglalkoztatási és szociális feltételek biztosításával és a mindenkit megillető jogok megteremtésével kell ösztönözni, ideértve a szakmai képesítések diplomák elismerését az Unión belül, valamint a társadalombiztosítási jogok átvitelének és a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának lehetőségét az európai egységes piac megerősítése érdekében;

| 64. | úgy véli, hogy a schengeni megállapodás továbbra is az EU polgárainak kivételes jelentőségű vívmánya, amelyet meg kell védelmezni; kéri, hogy fokozzák az e téren folytatott együttműködést; aggodalmának ad hangot a schengeni szabályok hipotetikus módosításai kapcsán; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet megfelelően bevonják a jogalkotási folyamatba, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok tartózkodjanak minden egyoldalú döntés meghozatalától e téren; ismételten emlékeztet arra, hogy a schengeni egyezmény az EU nagyobb integrációja felé tett lépés volt, és hogy a személyek mozgásának szabadságát meg kell védelmezni; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a schengeni megállapodás továbbra is az EU polgárainak kivételes jelentőségű vívmánya, amelyet meg kell védelmezni; kéri, hogy fokozzák az e téren folytatott együttműködést; aggodalmának ad hangot a schengeni szabályok hipotetikus módosításai kapcsán; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet megfelelően bevonják a jogalkotási folyamatba, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok tartózkodjanak minden egyoldalú döntés meghozatalától e téren; ismételten emlékeztet arra, hogy a schengeni egyezmény az EU nagyobb integrációja felé tett lépés volt, és hogy a személyek mozgásának szabadságát meg kell védelmezni;

| 65. | felszólít egy közös uniós bevándorlási politikára, és üdvözli a Bizottság több jogszerű lehetőség megnyitására irányuló javaslatát az EU-ba történő bevándorlás és munkavégzés tekintetében; hangsúlyozza a jelenlegi kékkártya-rendszer reformjának szükségességét (kiterjesztve azt lényeges nagyobb számú munkahelyre és hivatásra); megjegyzi, hogy az Uniós munkáltatók növekvő mértékben függenek attól, hogy Európán kívüli országokból származó munkavállalók vállaljanak munkát olyan szektorokban, mint például a mezőgazdaság, a kertészet, az idegenforgalom, az idősgondozás és -ápolás, mivel egyre kevesebb európai polgár áll rendelkezésre, hogy ezekben az ágazatokban munkát vállaljon; úgy véli, hogy a Bizottság szezonális alkalmazottakra irányuló javaslatában jobb feltételeket kell teremteni és biztonságos jogi státuszt kell biztosítani az ilyen, gyakran sérülékeny és kiszolgáltatott munkavállalók számára a kizsákmányolással szemben védelmük érdekében; |
| --- | --- |

65.

felszólít egy közös uniós bevándorlási politikára, és üdvözli a Bizottság több jogszerű lehetőség megnyitására irányuló javaslatát az EU-ba történő bevándorlás és munkavégzés tekintetében; hangsúlyozza a jelenlegi kékkártya-rendszer reformjának szükségességét (kiterjesztve azt lényeges nagyobb számú munkahelyre és hivatásra); megjegyzi, hogy az Uniós munkáltatók növekvő mértékben függenek attól, hogy Európán kívüli országokból származó munkavállalók vállaljanak munkát olyan szektorokban, mint például a mezőgazdaság, a kertészet, az idegenforgalom, az idősgondozás és -ápolás, mivel egyre kevesebb európai polgár áll rendelkezésre, hogy ezekben az ágazatokban munkát vállaljon; úgy véli, hogy a Bizottság szezonális alkalmazottakra irányuló javaslatában jobb feltételeket kell teremteni és biztonságos jogi státuszt kell biztosítani az ilyen, gyakran sérülékeny és kiszolgáltatott munkavállalók számára a kizsákmányolással szemben védelmük érdekében;

Kkv-k, innováció és K+F

| 66. | ajánlja, hogy a Bizottság ösztönözze és könnyítse meg a kkv-k nagyobb kezdőtőkével való ellátását vagy kockázati tőke vagy részvények jegyzése révén, több támogatással a strukturális alapokból és kevesebb teret hagyva az eladósodás számára, különösen az újonnan induló, csúcstechnológiát képviselő társaságok esetében, amelyeknek nagy a K+F-fel kapcsolatos tőkeszükséglete; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a versenykockázati és innovációs program garanciaeszközt, és egyszerűsíteni kell a kkv-k hozzáférését a finanszírozáshoz; rámutat, hogy különösen bátorítani és támogatni kell a női vállalkozókat; |
| --- | --- |

66.

ajánlja, hogy a Bizottság ösztönözze és könnyítse meg a kkv-k nagyobb kezdőtőkével való ellátását vagy kockázati tőke vagy részvények jegyzése révén, több támogatással a strukturális alapokból és kevesebb teret hagyva az eladósodás számára, különösen az újonnan induló, csúcstechnológiát képviselő társaságok esetében, amelyeknek nagy a K+F-fel kapcsolatos tőkeszükséglete; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a versenykockázati és innovációs program garanciaeszközt, és egyszerűsíteni kell a kkv-k hozzáférését a finanszírozáshoz; rámutat, hogy különösen bátorítani és támogatni kell a női vállalkozókat;

| 67. | elismeri a szociális gazdaság (a harmadik szektor) jelentőségét az innováció megerősítésében Európában; hangsúlyozza, hogy Európában stratégiailag környezetbarát és erőforrás-hatékony közbeszerzési politikákra van szükség az egyenlő és versenyképes innovációs ágazat támogatása érdekében; |
| --- | --- |

67.

elismeri a szociális gazdaság (a harmadik szektor) jelentőségét az innováció megerősítésében Európában; hangsúlyozza, hogy Európában stratégiailag környezetbarát és erőforrás-hatékony közbeszerzési politikákra van szükség az egyenlő és versenyképes innovációs ágazat támogatása érdekében;

| 68. | sürgeti, hogy az Európai Beruházási Bank és Európai Beruházási Alap kapjon európai szintű vezető szerepet az alapoknak a kkv-k számára való, ésszerűsített és átláthatóbb eljárások alkalmazása általi felszabadítása terén, a tagállami pénzügyi intézményekkel közösen gondoskodva a nemzeti szinten már létező struktúrákkal párhuzamos rendszerek létrehozásának elkerüléséről annak érdekében, hogy a kkv-k könnyen megtalálják a szokásos belépési pontot; ajánlja, hogy az EBB/EBA szűrőként működjön, a hangsúlyt az Európa 2020 stratégián belüli megfelelő, kiemelt ágazatokra helyezve – megerősítve a gazdaságot, a foglalkoztatást, a környezet fenntarthatóságát és az erőforrások hatékony felhasználását –, továbbá a kkv-k kiválasztott csoportjai esetében járjon el mentorként, és vegyen részt a bankokkal és azok kockázatkezelési csoportjaival folytatott tárgyalásokon annak érdekében, hogy a kkv-k hosszú távú kölcsönöket vehessenek fel; kéri az EBB által nyújtott finanszírozási lehetőségek maradéktalan kiaknázását; |
| --- | --- |

68.

sürgeti, hogy az Európai Beruházási Bank és Európai Beruházási Alap kapjon európai szintű vezető szerepet az alapoknak a kkv-k számára való, ésszerűsített és átláthatóbb eljárások alkalmazása általi felszabadítása terén, a tagállami pénzügyi intézményekkel közösen gondoskodva a nemzeti szinten már létező struktúrákkal párhuzamos rendszerek létrehozásának elkerüléséről annak érdekében, hogy a kkv-k könnyen megtalálják a szokásos belépési pontot; ajánlja, hogy az EBB/EBA szűrőként működjön, a hangsúlyt az Európa 2020 stratégián belüli megfelelő, kiemelt ágazatokra helyezve – megerősítve a gazdaságot, a foglalkoztatást, a környezet fenntarthatóságát és az erőforrások hatékony felhasználását –, továbbá a kkv-k kiválasztott csoportjai esetében járjon el mentorként, és vegyen részt a bankokkal és azok kockázatkezelési csoportjaival folytatott tárgyalásokon annak érdekében, hogy a kkv-k hosszú távú kölcsönöket vehessenek fel; kéri az EBB által nyújtott finanszírozási lehetőségek maradéktalan kiaknázását;

| 69. | felhívja a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban (2008) és annak a Bizottság által 2011. február 23-án közzétett felülvizsgálatában előírt intézkedések végrehajtási folyamatát annak érdekében, hogy csökkentsék az adminisztratív terheket, elősegítsék a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését és támogassák a kkv-k nemzetközivé válását; |
| --- | --- |

69.

felhívja a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban (2008) és annak a Bizottság által 2011. február 23-án közzétett felülvizsgálatában előírt intézkedések végrehajtási folyamatát annak érdekében, hogy csökkentsék az adminisztratív terheket, elősegítsék a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését és támogassák a kkv-k nemzetközivé válását;

| 70. | hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozási programok következő generációjának rendszerszerűen kell támogatnia az innovatív és munkahelyteremtő kkv-kat a belső piacon belül és világszinten egyaránt; hangsúlyozza a vállalkozások alapításának az új technológiák segítségével történő gyors alapítása elősegítésének, finanszírozásuk javításának, adminisztratív terheik enyhítésének és nemzetközivé válásuk előmozdításának szükségességét; véleménye szerint rendkívül kívánatos volna elismerni azt a kulcsfontosságú szerepet, amelyet az ipari szövetkezeti bankok és a lakossági bankok töltenek be azáltal, hogy biztosítják a kkv-szektornak nyújtott segítségre és tényleges támogatásra irányuló stratégia optimalizálását; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozási programok következő generációjának rendszerszerűen kell támogatnia az innovatív és munkahelyteremtő kkv-kat a belső piacon belül és világszinten egyaránt; hangsúlyozza a vállalkozások alapításának az új technológiák segítségével történő gyors alapítása elősegítésének, finanszírozásuk javításának, adminisztratív terheik enyhítésének és nemzetközivé válásuk előmozdításának szükségességét; véleménye szerint rendkívül kívánatos volna elismerni azt a kulcsfontosságú szerepet, amelyet az ipari szövetkezeti bankok és a lakossági bankok töltenek be azáltal, hogy biztosítják a kkv-szektornak nyújtott segítségre és tényleges támogatásra irányuló stratégia optimalizálását;

Adózás

| 71. | hangsúlyozza, hogy mind az EMU-nak, mind a belső piacnak arra van szüksége, hogy a nemzeti adópolitikák összehangolása komolyabb legyen; hangsúlyozza, hogy az adózás minőségét javítani kell annak érdekében, hogy az megfelelő foglalkoztatási, innovációs és hosszú távú befektetési ösztönzőket nyújtson; kéri a Bizottságot az európai szemeszter keretében a tagállami adórendszerek ellenállóképességének elemzésére, hogy adózási rendszerük kiállja a gazdasági fluktuációt és ne szükségszerűen hagyatkozzon az erősen ciklikus vagy buborékképzésre hajlamosként ismert adóalapokra; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy mind az EMU-nak, mind a belső piacnak arra van szüksége, hogy a nemzeti adópolitikák összehangolása komolyabb legyen; hangsúlyozza, hogy az adózás minőségét javítani kell annak érdekében, hogy az megfelelő foglalkoztatási, innovációs és hosszú távú befektetési ösztönzőket nyújtson; kéri a Bizottságot az európai szemeszter keretében a tagállami adórendszerek ellenállóképességének elemzésére, hogy adózási rendszerük kiállja a gazdasági fluktuációt és ne szükségszerűen hagyatkozzon az erősen ciklikus vagy buborékképzésre hajlamosként ismert adóalapokra;

| 72. | támogatja a Bizottság azon erőfeszítéseit, amelyek célja a káros adóverseny, az adókikerülés, az adócsalás és az adóparadicsomok elleni fellépés az EU-ban és nemzetközi szinten egyaránt, az adóbeszedési rendszerek javítása és további irányadó adósávokkal ellátott közös konszolidált társasági adóalap létrehozása, valamint egyedi, egyszerűsített adórendszer bevezetése a kkv-k számára; üdvözli a csalásbiztos rendszer létrehozására irányuló, a Bizottság által ismertetendő héa-stratégiát; |
| --- | --- |

72.

támogatja a Bizottság azon erőfeszítéseit, amelyek célja a káros adóverseny, az adókikerülés, az adócsalás és az adóparadicsomok elleni fellépés az EU-ban és nemzetközi szinten egyaránt, az adóbeszedési rendszerek javítása és további irányadó adósávokkal ellátott közös konszolidált társasági adóalap létrehozása, valamint egyedi, egyszerűsített adórendszer bevezetése a kkv-k számára; üdvözli a csalásbiztos rendszer létrehozására irányuló, a Bizottság által ismertetendő héa-stratégiát;

| 73. | megállapítja, hogy az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemnek – harmadik országokkal kapcsolatosan is –, valamint az adóbeszedés javításának a tagállamok költségvetési konszolidációt célzó jelenlegi erőfeszítéseinek alapvető szempontját kell képeznie; |
| --- | --- |

73.

megállapítja, hogy az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemnek – harmadik országokkal kapcsolatosan is –, valamint az adóbeszedés javításának a tagállamok költségvetési konszolidációt célzó jelenlegi erőfeszítéseinek alapvető szempontját kell képeznie;

| 74. | úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben, amikor a tagállamoknak meg kell szilárdítaniuk költségvetésüket, egy ilyen lépés döntő fontosságú; megállapítja, hogy az adóverseny addig fogadható el, amíg nem veszélyezteti a tagállamok azon képességét, hogy az általuk indokoltan elvárható bevételeket beszedjék, és emlékeztet arra, hogy megoldásokat kell találni a káros adóverseny minimálisra szorítására; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben, amikor a tagállamoknak meg kell szilárdítaniuk költségvetésüket, egy ilyen lépés döntő fontosságú; megállapítja, hogy az adóverseny addig fogadható el, amíg nem veszélyezteti a tagállamok azon képességét, hogy az általuk indokoltan elvárható bevételeket beszedjék, és emlékeztet arra, hogy megoldásokat kell találni a káros adóverseny minimálisra szorítására;

| 75. | úgy véli, hogy az uniós források odaítélése során figyelembe kellene venni a tagállamok adóstratégiáját, valamint az adókikerülés elleni fellépés és az adóügyek jobb összehangolása terén mutatott együttműködési készségüket; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy az uniós források odaítélése során figyelembe kellene venni a tagállamok adóstratégiáját, valamint az adókikerülés elleni fellépés és az adóügyek jobb összehangolása terén mutatott együttműködési készségüket;

| 76. | elismeri, hogy az adóparadicsomok közös fogalommeghatározása hiányzik; felhív legalább egy egyeztetett egységes európai fogalommeghatározás létrehozására, a világszintű fogalommeghatározásra vonatkozó megállapodás létrejöttéig; |
| --- | --- |

76.

elismeri, hogy az adóparadicsomok közös fogalommeghatározása hiányzik; felhív legalább egy egyeztetett egységes európai fogalommeghatározás létrehozására, a világszintű fogalommeghatározásra vonatkozó megállapodás létrejöttéig;

| 77. | felhívja a tagállamokat, hogy tekintettel a korrupció elleni harc alapvető jelentőségére és a valódi pénzügyi szanálás érdekében illesszenek be büntetőjogukba olyan rendelkezést, miszerint a korrupció, kenőpénzek fizetése és más jogtalan előnyök elérése érdekében tett lépések a kifizető fél részéről a kifizetés törlését vagy ha a kifizetés már megtörtént, a szóban forgó összeg kétszeresének megtérítését vonja maga után; |
| --- | --- |

77.

felhívja a tagállamokat, hogy tekintettel a korrupció elleni harc alapvető jelentőségére és a valódi pénzügyi szanálás érdekében illesszenek be büntetőjogukba olyan rendelkezést, miszerint a korrupció, kenőpénzek fizetése és más jogtalan előnyök elérése érdekében tett lépések a kifizető fél részéről a kifizetés törlését vagy ha a kifizetés már megtörtént, a szóban forgó összeg kétszeresének megtérítését vonja maga után;

Foglalkoztatás

| 78. | hangsúlyozza, hogy az új és jobb munkahelyek a tisztességes, környezetbarát és intelligens növekedési stratégia előfeltételei, következésképpen az alábbiakat kéri:






  — | hozzanak létre új munkahelyeket az innováción, a kutatáson és fejlesztésen alapuló ágazatokban, így például az energia- és a környezetvédelmi ágazatban, a nemek közötti egyensúlyt biztosító megközelítést követve; |
| --- | --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy az új és jobb munkahelyek a tisztességes, környezetbarát és intelligens növekedési stratégia előfeltételei, következésképpen az alábbiakat kéri:

—

hozzanak létre új munkahelyeket az innováción, a kutatáson és fejlesztésen alapuló ágazatokban, így például az energia- és a környezetvédelmi ágazatban, a nemek közötti egyensúlyt biztosító megközelítést követve;

| — | hozzanak intézkedéseket az Európai Szociális Alap alapján a tagállamok rendelkezésére álló, létező uniós közvetlen munkahely-teremtési támogatás eredményességének javítására; |
| --- | --- |

—

hozzanak intézkedéseket az Európai Szociális Alap alapján a tagállamok rendelkezésére álló, létező uniós közvetlen munkahely-teremtési támogatás eredményességének javítására;

| — | tegyenek lépéseket a munkaerő-piaci részvétel megkönnyítésére a nők (különösen a megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások következetes gyarapítása révén) és a az idősebb munkavállalók (nyugdíjjogosultságuk és szociális jogok érintése nélkül), valamint a legális migránsok számára, továbbá a munkanélküliség csökkentésére (különösen a fiatalok körében); |
| --- | --- |

—

tegyenek lépéseket a munkaerő-piaci részvétel megkönnyítésére a nők (különösen a megfizethető gyermekgondozási szolgáltatások következetes gyarapítása révén) és a az idősebb munkavállalók (nyugdíjjogosultságuk és szociális jogok érintése nélkül), valamint a legális migránsok számára, továbbá a munkanélküliség csökkentésére (különösen a fiatalok körében);

| — | tegyenek lépéseket az oktatás és szakképzés minőségének fejlesztésére, valamint az élethosszig tartó tanulás és a vállalkozói szellem hathatós népszerűsítésére, a munkavállalók foglalkoztathatóságának megerősítése és versenyképes humántőke kialakítása céljából; |
| --- | --- |

—

tegyenek lépéseket az oktatás és szakképzés minőségének fejlesztésére, valamint az élethosszig tartó tanulás és a vállalkozói szellem hathatós népszerűsítésére, a munkavállalók foglalkoztathatóságának megerősítése és versenyképes humántőke kialakítása céljából;

| — | dolgozzanak ki foglalkoztatási lehetőségeket és a társadalmi beilleszkedést segítő programokat a legkiszolgáltatottabb csoportok – így a romák és a fogyatékkal élők – számára; |
| --- | --- |

—

dolgozzanak ki foglalkoztatási lehetőségeket és a társadalmi beilleszkedést segítő programokat a legkiszolgáltatottabb csoportok – így a romák és a fogyatékkal élők – számára;

| — | teremtsenek fenntartható, minőségi és tisztességes megélhetést biztosító munkahelyeket a mezőgazdaságban és a vidéki területeken; |
| --- | --- |

—

teremtsenek fenntartható, minőségi és tisztességes megélhetést biztosító munkahelyeket a mezőgazdaságban és a vidéki területeken;

| — | lépjenek fel a be nem jelentett munkavégzéssel szemben; |
| --- | --- |

—

lépjenek fel a be nem jelentett munkavégzéssel szemben;

| 79. | rámutat, hogy a jelenleg költségvetési megszorításokat végrehajtó tagállamokban a munkanélküliséget nagyrészt az általános gazdasági tevékenység hanyatlása okozza, aminek következtében a tartós munkanélküliség riasztó mértékben nő; megjegyzi, hogy a tartós munkanélküliséggel sürgősen foglalkozni kell, mivel az súlyosan árt az érintett országok hosszú távú növekedésének, és következésképpen ronthatja az egész Unió versenyképességét; |
| --- | --- |

79.

rámutat, hogy a jelenleg költségvetési megszorításokat végrehajtó tagállamokban a munkanélküliséget nagyrészt az általános gazdasági tevékenység hanyatlása okozza, aminek következtében a tartós munkanélküliség riasztó mértékben nő; megjegyzi, hogy a tartós munkanélküliséggel sürgősen foglalkozni kell, mivel az súlyosan árt az érintett országok hosszú távú növekedésének, és következésképpen ronthatja az egész Unió versenyképességét;

| 80. | megállapítja, hogy a mostani válság következtében az EU munkaerőpiaca hosszú távon töredezett maradhat egyfelől a jó minőségű munkaerő kiegyensúlyozott fizetési mérlegű tagállamokban való koncentrálódásával, másfelől pedig magas munkanélküliségi rátával és a versenyképes munkaerő hiányával a válság által legjobban sújtott és egyben leginkább eladósodott tagállamokban; |
| --- | --- |

80.

megállapítja, hogy a mostani válság következtében az EU munkaerőpiaca hosszú távon töredezett maradhat egyfelől a jó minőségű munkaerő kiegyensúlyozott fizetési mérlegű tagállamokban való koncentrálódásával, másfelől pedig magas munkanélküliségi rátával és a versenyképes munkaerő hiányával a válság által legjobban sújtott és egyben leginkább eladósodott tagállamokban;

| 81. | úgy véli, hogy továbbra is foglalkozni kell a vállalatirányítás kérdésével, a vezetésnek a hosszú távú beruházásokra és a munkahelyteremtésre való ösztönzése érdekében; javasolja, hogy készüljön éves beszámoló a 250 főnél több embert foglalkoztató és 50 millió eurónál nagyobb forgalmú valamennyi jegyzett társaság vállalati társadalmi és környezeti felelősségvállalásának értékeléséről; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy továbbra is foglalkozni kell a vállalatirányítás kérdésével, a vezetésnek a hosszú távú beruházásokra és a munkahelyteremtésre való ösztönzése érdekében; javasolja, hogy készüljön éves beszámoló a 250 főnél több embert foglalkoztató és 50 millió eurónál nagyobb forgalmú valamennyi jegyzett társaság vállalati társadalmi és környezeti felelősségvállalásának értékeléséről;

Oktatási stratégia

| 82. | hangsúlyozza a gyermekkori, szakmai, egyetemi és felnőttoktatás fontosságát az innováció és a növekedés szempontjából, és hangsúlyozza a rugalmas biztonság megfelelő alkalmazásának jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az oktatási és képzési rendszereket ki kell igazítani annak érdekében, hogy az emberek nagyobb mértékben rendelkezzenek a magasabb foglalkoztatási szintek, a termelékenység, a növekedés és a versenyképesség biztosításához szükséges tudással és készségekkel; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza a gyermekkori, szakmai, egyetemi és felnőttoktatás fontosságát az innováció és a növekedés szempontjából, és hangsúlyozza a rugalmas biztonság megfelelő alkalmazásának jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az oktatási és képzési rendszereket ki kell igazítani annak érdekében, hogy az emberek nagyobb mértékben rendelkezzenek a magasabb foglalkoztatási szintek, a termelékenység, a növekedés és a versenyképesség biztosításához szükséges tudással és készségekkel;

| 83. | javasolja az Erasmus program analógiájára egy uniós ösztöndíjprogram létrehozását, a magánszektor teljes bevonásával; úgy véli, hogy egy ilyen programnak fel kell ölelnie az egyetemek, alkalmazott tudományokat oktató egyetemek, szakképzési intézmények, az ipar, a pénzügyi piacok és a kkv-k, valamint nagyvállalatok klasztereit, és hogy a polgárok – többek között a kiszolgáltatott csoportok – számára biztosítania kell a képzéshez való hozzáférést, különösen a tudásalapú gazdaságban is bevethető készségek kialakítása, valamint az élethosszig tartó tanulás megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

83.

javasolja az Erasmus program analógiájára egy uniós ösztöndíjprogram létrehozását, a magánszektor teljes bevonásával; úgy véli, hogy egy ilyen programnak fel kell ölelnie az egyetemek, alkalmazott tudományokat oktató egyetemek, szakképzési intézmények, az ipar, a pénzügyi piacok és a kkv-k, valamint nagyvállalatok klasztereit, és hogy a polgárok – többek között a kiszolgáltatott csoportok – számára biztosítania kell a képzéshez való hozzáférést, különösen a tudásalapú gazdaságban is bevethető készségek kialakítása, valamint az élethosszig tartó tanulás megerősítése érdekében;

| 84. | határozottan támogatja olyan intézkedések bevezetését, amelyek célja az európai felsőoktatás minőségének javítása, többek között a diákmobilitást gátló akadályok további elhárítása, az egyetemek és az üzleti világ közötti kapcsolatok javítása és a vállalkozásbarát társadalmi hozzáállás előmozdítása révén; javasolja egy európai innovációs ösztöndíj bevezetését, amely rendeltetése szerint hozzájárulna a tudás és a készségek innovatív ágazatokban való alkalmazásának ösztönzéséhez, és egyszersmind lehetővé tenné uniós hálózatok és együttműködési formák létrehozását is; úgy véli, hogy egy ilyen ösztöndíj az egyes tagállamokban létrehozott és egyedileg végrehajtott szakképzési programok keretében foglalkozhatna a fiatalokkal; |
| --- | --- |

84.

határozottan támogatja olyan intézkedések bevezetését, amelyek célja az európai felsőoktatás minőségének javítása, többek között a diákmobilitást gátló akadályok további elhárítása, az egyetemek és az üzleti világ közötti kapcsolatok javítása és a vállalkozásbarát társadalmi hozzáállás előmozdítása révén; javasolja egy európai innovációs ösztöndíj bevezetését, amely rendeltetése szerint hozzájárulna a tudás és a készségek innovatív ágazatokban való alkalmazásának ösztönzéséhez, és egyszersmind lehetővé tenné uniós hálózatok és együttműködési formák létrehozását is; úgy véli, hogy egy ilyen ösztöndíj az egyes tagállamokban létrehozott és egyedileg végrehajtott szakképzési programok keretében foglalkozhatna a fiatalokkal;

| 85. | hangsúlyozza, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt meg kell teremteni a feltételeket a magán- és az állami szektor számára egyaránt a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások növeléséhez; megállapítja, hogy az egyetemek finanszírozása túlnyomórészt az egyébként is konszolidációs nyomás alatt álló nemzeti költségvetésekből történik; ösztönzi ennélfogva a tagállamokat, hogy egyetemi finanszírozási rendszereik reformja révén is biztosítsák Európa technológiai fejlesztési, innovációs és munkahelyteremtő képességének javítását; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt meg kell teremteni a feltételeket a magán- és az állami szektor számára egyaránt a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások növeléséhez; megállapítja, hogy az egyetemek finanszírozása túlnyomórészt az egyébként is konszolidációs nyomás alatt álló nemzeti költségvetésekből történik; ösztönzi ennélfogva a tagállamokat, hogy egyetemi finanszírozási rendszereik reformja révén is biztosítsák Európa technológiai fejlesztési, innovációs és munkahelyteremtő képességének javítását;

| 86. | úgy véli, hogy a tagállamok oktatási területen történő beruházásainak ösztönzése érdekében a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésének értékelése keretében külön figyelmet kell fordítani az oktatási, kutatási és szakképzési közkiadásokra; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a tagállamok oktatási területen történő beruházásainak ösztönzése érdekében a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésének értékelése keretében külön figyelmet kell fordítani az oktatási, kutatási és szakképzési közkiadásokra;

| 87. | támogatja az Európai Egyetemek Szövetségének (EUA) azon felhívását, hogy a felsőoktatásba való állami beruházások szintje emelkedjen a GDP 3 %-ára; úgy véli, hogy e cél eléréséhez a Stabilitási és Növekedési Paktum értékelése keretében e kiadások minőségi vizsgálata is szükséges; |
| --- | --- |

87.

támogatja az Európai Egyetemek Szövetségének (EUA) azon felhívását, hogy a felsőoktatásba való állami beruházások szintje emelkedjen a GDP 3 %-ára; úgy véli, hogy e cél eléréséhez a Stabilitási és Növekedési Paktum értékelése keretében e kiadások minőségi vizsgálata is szükséges;

| 88. | felhív az egyetemi tanulmányokat nem igénylő szakmák oktatásának a szakmai gyakorlati képzés fejlesztése révén történő javítására. |
| --- | --- |

88.

felhív az egyetemi tanulmányokat nem igénylő szakmák oktatásának a szakmai gyakorlati képzés fejlesztése révén történő javítására.

V.
     
  Az EU újragondolása: az európai gazdasági kormányzáson túl

| 89. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió válaszúthoz érkezett: vagy úgy döntenek a tagállamok, hogy egyesítik erőfeszítéseiket az integráció elmélyítésére, vagy az EU szétforgácsolódik a döntéshozatali szintjén tapasztalható stagnálás és a gazdasági szintű eltérések miatt; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió válaszúthoz érkezett: vagy úgy döntenek a tagállamok, hogy egyesítik erőfeszítéseiket az integráció elmélyítésére, vagy az EU szétforgácsolódik a döntéshozatali szintjén tapasztalható stagnálás és a gazdasági szintű eltérések miatt;

| 90. | figyelmeztet arra, hogy a széttagolt Unióhoz való visszatérés a protekcionizmus és a populizmus kockázatát hordozza magában; |
| --- | --- |

90.

figyelmeztet arra, hogy a széttagolt Unióhoz való visszatérés a protekcionizmus és a populizmus kockázatát hordozza magában;

| 91. | olyan, mélyebb, demokratikus politikai unió mellett száll síkra, amelyben az EU intézményei határozottabb szerepet kapnak mind a közös politikák kialakítása, mind pedig azok végrehajtása terén; hangsúlyozza a demokratikus legitimáció és az Unió ellenőrzése erősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

91.

olyan, mélyebb, demokratikus politikai unió mellett száll síkra, amelyben az EU intézményei határozottabb szerepet kapnak mind a közös politikák kialakítása, mind pedig azok végrehajtása terén; hangsúlyozza a demokratikus legitimáció és az Unió ellenőrzése erősítésének fontosságát;

| 92. | hangsúlyozza az európai projekt alapját képező elvek, nevezetesen a tagállamok egyenlősége, a szolidaritás, a kohézió és az együttműködés elve tiszteletben tartásának jelentőségét; felhívja a figyelmet arra, hogy a belső egyensúly zavarainak hatékony kezelése és az euróövezeten belüli és kívüli tagállamok koordinációjával az igazi konvergencia felé történő elmozdulás révén ragaszkodni kell ezekhez az elvekhez; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza az európai projekt alapját képező elvek, nevezetesen a tagállamok egyenlősége, a szolidaritás, a kohézió és az együttműködés elve tiszteletben tartásának jelentőségét; felhívja a figyelmet arra, hogy a belső egyensúly zavarainak hatékony kezelése és az euróövezeten belüli és kívüli tagállamok koordinációjával az igazi konvergencia felé történő elmozdulás révén ragaszkodni kell ezekhez az elvekhez;

| 93. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságot meg kell erősíteni, növelve az Európai Parlament előtti elszámoltathatóságát, és a polgárok hangjának legfőbb közvetítőjévé – és különösen a határokon átnyúló viták fórumává – kell válnia, figyelembe véve az olyan területeken hozott nemzeti döntések tovagyűrűző hatását, mint amilyen a gazdasági és társadalmi irányítás; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságot meg kell erősíteni, növelve az Európai Parlament előtti elszámoltathatóságát, és a polgárok hangjának legfőbb közvetítőjévé – és különösen a határokon átnyúló viták fórumává – kell válnia, figyelembe véve az olyan területeken hozott nemzeti döntések tovagyűrűző hatását, mint amilyen a gazdasági és társadalmi irányítás;

| 94. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági kormányzást – összehangolt gazdasági, fiskális és szociális politikák mellett – a közösségi módszerrel kell megszervezni, és az uniós intézményeknek kell irányítania, a nemzeti parlamentek teljes körű bevonásával; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági kormányzást – összehangolt gazdasági, fiskális és szociális politikák mellett – a közösségi módszerrel kell megszervezni, és az uniós intézményeknek kell irányítania, a nemzeti parlamentek teljes körű bevonásával;

| 95. | az Európai Rendszerkockázati Testületről (ERKT) és a három európai felügyeleti hatóságról szóló új szabályozást a helyes irányba tett kezdőlépésnek tekinti, ugyanakkor úgy véli, hogy további előrelépésre van szükség különösen a rendszerszempontból jelentős intézmények – például a magas tőkeáttételi arányú társaságok – uniós szintű, közvetlen felügyeletének és egy egységes szabálycsomag érvényre juttatásának biztosításához; hangsúlyozza, hogy az új hatóságok számára a megfelelően növekvő felelősségükkel arányos emberi és pénzügyi erőforrásokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

95.

az Európai Rendszerkockázati Testületről (ERKT) és a három európai felügyeleti hatóságról szóló új szabályozást a helyes irányba tett kezdőlépésnek tekinti, ugyanakkor úgy véli, hogy további előrelépésre van szükség különösen a rendszerszempontból jelentős intézmények – például a magas tőkeáttételi arányú társaságok – uniós szintű, közvetlen felügyeletének és egy egységes szabálycsomag érvényre juttatásának biztosításához; hangsúlyozza, hogy az új hatóságok számára a megfelelően növekvő felelősségükkel arányos emberi és pénzügyi erőforrásokat kell biztosítani;

| 96. | úgy véli, hogy a pénzügyi stabilitás biztosítását célzó felügyelet mellett szükség van a potenciális buborékok felügyeletére és azok tekintetében megelőző mechanizmusokra, és a tőke makrogazdasági kihívásokat és célkitűzéseket figyelembe vevő, optimális elosztására; úgy véli továbbá, hogy az adópolitikát e cél elérésének eszközeként is fel kell használni; |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy a pénzügyi stabilitás biztosítását célzó felügyelet mellett szükség van a potenciális buborékok felügyeletére és azok tekintetében megelőző mechanizmusokra, és a tőke makrogazdasági kihívásokat és célkitűzéseket figyelembe vevő, optimális elosztására; úgy véli továbbá, hogy az adópolitikát e cél elérésének eszközeként is fel kell használni;

| 97. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő kiegészítő javaslatokat azon pénzügyi piaci struktúrák szabályozására vonatkozóan, amelyek mérete, rendszerszintű integrációja, összetettsége vagy összefonódása veszélyeztetheti a pénzügyi stabilitást és a szabályozó hatóságok ellenálló képességét követeléseikkel szemben, valamint a felügyeletek abbéli képességét, hogy tevékenységeiket – közöttük az árnyékbankrendszert és tőkeáttételük szintjét – áttekintsék; kéri a Bizottságot olyan szabályozási lehetőségek megfontolására, mint például a méret felső határának megszabása vagy a növekedést gátló ösztönzők alkalmazása, valamint üzleti modellek előírása; |
| --- | --- |

97.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő kiegészítő javaslatokat azon pénzügyi piaci struktúrák szabályozására vonatkozóan, amelyek mérete, rendszerszintű integrációja, összetettsége vagy összefonódása veszélyeztetheti a pénzügyi stabilitást és a szabályozó hatóságok ellenálló képességét követeléseikkel szemben, valamint a felügyeletek abbéli képességét, hogy tevékenységeiket – közöttük az árnyékbankrendszert és tőkeáttételük szintjét – áttekintsék; kéri a Bizottságot olyan szabályozási lehetőségek megfontolására, mint például a méret felső határának megszabása vagy a növekedést gátló ösztönzők alkalmazása, valamint üzleti modellek előírása;

| 98. | hangsúlyozza, hogy az államadóssággal kapcsolatos válság kezeléséhez és az EU versenyképességének, konvergenciájának és szolidaritásának növeléséhez arra van szükség, hogy a hatáskörök és a finanszírozás az Unióhoz kerüljenek át, aminek következtében a nemzeti költségvetésekre háruló teher jelentősen csökken, és ragaszkodik ahhoz, hogy komoly szinergiákat kell teremteni a nemzeti költségvetések és az uniós költségvetés között, ami minden szinten lehetővé teszi a meglévő fiskális források optimális felhasználását és allokálását; tiszteletben tartva ugyanakkor a szubszidiaritás elvét az erős régiók és államok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy az államadóssággal kapcsolatos válság kezeléséhez és az EU versenyképességének, konvergenciájának és szolidaritásának növeléséhez arra van szükség, hogy a hatáskörök és a finanszírozás az Unióhoz kerüljenek át, aminek következtében a nemzeti költségvetésekre háruló teher jelentősen csökken, és ragaszkodik ahhoz, hogy komoly szinergiákat kell teremteni a nemzeti költségvetések és az uniós költségvetés között, ami minden szinten lehetővé teszi a meglévő fiskális források optimális felhasználását és allokálását; tiszteletben tartva ugyanakkor a szubszidiaritás elvét az erős régiók és államok támogatása érdekében;

| 99. | összegzésképpen megállapítja, hogy a politikai unió és a monetáris unióval arányos gazdasági integráció elérése érdekében, összhangban az Európai Tanács által elfogadott prioritásokkal, az EU-nak megfelelő méretű költségvetésre van szüksége, hogy az eurót fenntartható módon lehessen használni, megfelelő költségvetési teret biztosítva a valuta számára azon a politikai szinten, amelyen kibocsátják; |
| --- | --- |

99.

összegzésképpen megállapítja, hogy a politikai unió és a monetáris unióval arányos gazdasági integráció elérése érdekében, összhangban az Európai Tanács által elfogadott prioritásokkal, az EU-nak megfelelő méretű költségvetésre van szüksége, hogy az eurót fenntartható módon lehessen használni, megfelelő költségvetési teret biztosítva a valuta számára azon a politikai szinten, amelyen kibocsátják;

| 100. | emlékeztet, hogy a monetáris unió megvalósítását megelőző jelentések – például a Werner-terv megvalósításához szükséges feltételeket elemző McDougall-jelentés – szerint egy ilyen költségvetés volumene az uniós GNI 2,5–10 %-a kellene hogy legyen, attól függően, hogy az uniós költségvetés vállal-e, s ha igen, milyen újraelosztási feladatokat, hogy a költségvetést saját forrásokból kellene finanszírozni, és hogy stratégiák és intézkedések finanszírozására kellene felhasználni a kül-, a biztonság- és a védelmi politika terén, az energia- és a közlekedési ágazatban, a fejlesztési együttműködés és a K+F területén, valamint hogy ennek megfelelően csökkenteni kell a nemzeti költségvetéseket a polgárok és a vállalkozások adósemlegességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

100.

emlékeztet, hogy a monetáris unió megvalósítását megelőző jelentések – például a Werner-terv megvalósításához szükséges feltételeket elemző McDougall-jelentés – szerint egy ilyen költségvetés volumene az uniós GNI 2,5–10 %-a kellene hogy legyen, attól függően, hogy az uniós költségvetés vállal-e, s ha igen, milyen újraelosztási feladatokat, hogy a költségvetést saját forrásokból kellene finanszírozni, és hogy stratégiák és intézkedések finanszírozására kellene felhasználni a kül-, a biztonság- és a védelmi politika terén, az energia- és a közlekedési ágazatban, a fejlesztési együttműködés és a K+F területén, valamint hogy ennek megfelelően csökkenteni kell a nemzeti költségvetéseket a polgárok és a vállalkozások adósemlegességének biztosítása érdekében;

| 101. | hangsúlyozza, hogy jobb egyensúlyt kell teremteni a gazdaságpolitika és a szociális politika között, többek között megerősítve és intézményesítve a makrogazdasági társadalmi párbeszédet; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza, hogy jobb egyensúlyt kell teremteni a gazdaságpolitika és a szociális politika között, többek között megerősítve és intézményesítve a makrogazdasági társadalmi párbeszédet;

| 102. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió legitimitása az általa közvetített demokratikus értékekből, az általa követett célokból és a rendelkezésére álló hatáskörökből, eszközökből és intézményekből ered; úgy véli, hogy az európai gazdasági integráció elmélyítése szükséges az euróövezet, illetve az egész Unió stabilitásának biztosításához, ez további fejleményeket tesz szükségessé az alábbiak tekintetében: az euróövezet külső képviselete, minősített többséggel történő szavazás a társasági adóalapról, intézkedések az adókikerülés és az adóelkerülés elleni fellépés érdekében, állampapírok és eurókötvények kölcsönös kibocsátása a pénzügyi fegyelem előmozdítása érdekében, az EU kölcsönfelvételi képessége, megfelelőbb egyensúly a gazdasági és szociális politikák között, az uniós költségvetés saját forrásai, valamint a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szerepe; |
| --- | --- |

102.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió legitimitása az általa közvetített demokratikus értékekből, az általa követett célokból és a rendelkezésére álló hatáskörökből, eszközökből és intézményekből ered; úgy véli, hogy az európai gazdasági integráció elmélyítése szükséges az euróövezet, illetve az egész Unió stabilitásának biztosításához, ez további fejleményeket tesz szükségessé az alábbiak tekintetében: az euróövezet külső képviselete, minősített többséggel történő szavazás a társasági adóalapról, intézkedések az adókikerülés és az adóelkerülés elleni fellépés érdekében, állampapírok és eurókötvények kölcsönös kibocsátása a pénzügyi fegyelem előmozdítása érdekében, az EU kölcsönfelvételi képessége, megfelelőbb egyensúly a gazdasági és szociális politikák között, az uniós költségvetés saját forrásai, valamint a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szerepe;

| 103. | úgy véli, hogy a gazdaságirányításra vonatkozó politikai döntések nem veszélyeztethetik az uniós szinten megállapított azon kötelezettségvállalásokat, amelyek valamennyi tagállam céljait és érdekeit tükrözik, és hogy e döntéseket a Szerződésben kell rögzíteni és teljes intézményi részvétellel, valamint az Európai Bizottság és az Európai Parlament ellenőrzése mellett kell végrehajtani; |
| --- | --- |

103.

úgy véli, hogy a gazdaságirányításra vonatkozó politikai döntések nem veszélyeztethetik az uniós szinten megállapított azon kötelezettségvállalásokat, amelyek valamennyi tagállam céljait és érdekeit tükrözik, és hogy e döntéseket a Szerződésben kell rögzíteni és teljes intézményi részvétellel, valamint az Európai Bizottság és az Európai Parlament ellenőrzése mellett kell végrehajtani;

| 104. | felhív az Unió előtt álló kihívásokra válaszul olyan átfogó stratégia kialakítására, amely a megerősített gazdaságirányítás révén az uniós válaszlépések sarokkövekét alkotja; felhív továbbá a válságrendezés költségvetési konszolidáció, növekedésfokozó strukturális reformok és a banki szektor rendbetétele folytatásán keresztül történő fenntartására; megjegyzi, hogy a Tanács által javasolt Euró Plusz Paktum a Tanács és a Parlament között tárgyalt gazdaságirányítási csomag egyik elemét képezi; |
| --- | --- |

104.

felhív az Unió előtt álló kihívásokra válaszul olyan átfogó stratégia kialakítására, amely a megerősített gazdaságirányítás révén az uniós válaszlépések sarokkövekét alkotja; felhív továbbá a válságrendezés költségvetési konszolidáció, növekedésfokozó strukturális reformok és a banki szektor rendbetétele folytatásán keresztül történő fenntartására; megjegyzi, hogy a Tanács által javasolt Euró Plusz Paktum a Tanács és a Parlament között tárgyalt gazdaságirányítási csomag egyik elemét képezi;

| 105. | kéri, hogy az Euratom-szerződést váltsa fel az Európai Energiaközösség, |
| --- | --- |

105.

kéri, hogy az Euratom-szerződést váltsa fel az Európai Energiaközösség,

| 106. | úgy véli, hogy a stabilitási mechanizmus miatt szükséges szerződésmódosítások mellett ezeket az egymással összefüggő kérdéseket az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (3) bekezdése értelmében felállítandó konventen belül kellene megvitatni; |
| --- | --- |

106.

úgy véli, hogy a stabilitási mechanizmus miatt szükséges szerződésmódosítások mellett ezeket az egymással összefüggő kérdéseket az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (3) bekezdése értelmében felállítandó konventen belül kellene megvitatni;

| 107. | úgy véli, hogy amennyiben erre nem kerül sor, az euróövezet demokratikus és hatékony működése érdekében az EUMSZ 329. cikke szerinti megerősített együttműködéshez kell majd folyamodni; |
| --- | --- |

107.

úgy véli, hogy amennyiben erre nem kerül sor, az euróövezet demokratikus és hatékony működése érdekében az EUMSZ 329. cikke szerinti megerősített együttműködéshez kell majd folyamodni;

| 108. | ismételten leszögezi, hogy a válságra adandó európai válasznak az európai integráció elmélyítésén, a közösségi módszer továbbvitelén, a parlamentközi párbeszéd megszilárdításán, a társadalmi párbeszéd előmozdításán, a társadalmi beilleszkedést, a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést támogató jóléti állam megerősítésén, valamint a szociális piacgazdaság és értékrendszere további építésén kell alapulnia, valamennyi polgárt a Szerződésekben és az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt értékekre alapozott európai projekt köré tömörítve; |
| --- | --- |

108.

ismételten leszögezi, hogy a válságra adandó európai válasznak az európai integráció elmélyítésén, a közösségi módszer továbbvitelén, a parlamentközi párbeszéd megszilárdításán, a társadalmi párbeszéd előmozdításán, a társadalmi beilleszkedést, a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést támogató jóléti állam megerősítésén, valamint a szociális piacgazdaság és értékrendszere további építésén kell alapulnia, valamennyi polgárt a Szerződésekben és az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt értékekre alapozott európai projekt köré tömörítve;

*

* *

| 109. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Tanács elnökének, az eurócsoport elnökének, az Európai Központi Banknak, az Európai Beruházási Banknak, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a szociális partnereknek. |
| --- | --- |

109.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Tanács elnökének, az eurócsoport elnökének, az Európai Központi Banknak, az Európai Beruházási Banknak, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a szociális partnereknek.

---

(1)  HL C 230. E, 2010.8.26,11. o.

(2)  HL C 257. E, 2010.9.24., 211. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0376.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0080.

(5)  Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Lakosság és szociális körülmények http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF és Európai Bizottság: Foglalkoztatás Európában 2010-ben (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).

(6)  Európai Bizottság: A jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság hatása a potenciális termelésre, Occasional Papers 49., 2009 június, V. táblázat, 33. oldal (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).

(7)  A bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.).

(8)  A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

(9)  IMF belső állásfoglalási feljegyzés, 2010. február 19., SPN/10/04, Tőkebeáramlások: Az ellenőrzések szerepe.

---

2011. július 7., csütörtök

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/158

---

2011. július 7., csütörtökA Szíriában, Jemenben és Bahreinben kialakult helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében

P7_TA(2011)0333

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a szíriai, jemeni és bahreini helyzetről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében

2013/C 33 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriáról, Jemenről és Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szíriában, Bahreinben és Jemenben kialakult helyzetről szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról, Jemenről és Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szíriában, Bahreinben és Jemenben kialakult helyzetről szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/főképviselő által tett 2011. március 18-i, 22-i, 24-i és 26-i, április 23-i, illetve június 6-i és 11-i, Szíriáról szóló, 2011. március 10-i, 12-i, 18-i, április 27-i, május 11-i, 26-i és 31-i, illetve június 3-i, Jemenről szóló, valamint 2011. március 10-i, 12-i, és 18-i, május 3-i és július 1-jei, Bahreinről szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/főképviselő által tett 2011. március 18-i, 22-i, 24-i és 26-i, április 23-i, illetve június 6-i és 11-i, Szíriáról szóló, 2011. március 10-i, 12-i, 18-i, április 27-i, május 11-i, 26-i és 31-i, illetve június 3-i, Jemenről szóló, valamint 2011. március 10-i, 12-i, és 18-i, május 3-i és július 1-jei, Bahreinről szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő által az EU nevében tett 2011. április 29-i, Szíriáról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő által az EU nevében tett 2011. április 29-i, Szíriáról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményre, amely kiegészíti a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményre, amely kiegészíti a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményt,

| — | tekintettel a 2011. június 23-i és 24-i, a déli szomszédságról szóló tanácsi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. június 23-i és 24-i, a déli szomszédságról szóló tanácsi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács Szíriáról szóló, 2011. április 29-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács Szíriáról szóló, 2011. április 29-i határozatára,

| — | tekintettel a Tanács Szíriáról szóló, 2011. május 9-i (2011/273/KKBP), 2011. május 23-i (2011/302/KKBP), és 2011. június 23-i (2011/367/KKBP) határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Szíriáról szóló, 2011. május 9-i (2011/273/KKBP), 2011. május 23-i (2011/302/KKBP), és 2011. június 23-i (2011/367/KKBP) határozataira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. május 23-i és június 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. május 23-i és június 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Szíriáról szóló, 2011. június 3-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Szíriáról szóló, 2011. június 3-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2011. június 23-i, 21 bahreini politikai aktivista, emberi jogvédő és ellenzéki vezető elleni ítéletekről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2011. június 23-i, 21 bahreini politikai aktivista, emberi jogvédő és ellenzéki vezető elleni ítéletekről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának Szíriáról szóló, 2011. június 14-i előzetes jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának Szíriáról szóló, 2011. június 14-i előzetes jelentésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló, 1990. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló, 1990. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1975-ös ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1975-ös ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a tüntetők több észak-afrikai és közel-keleti országban békés úton fejezték ki jogos demokratikus törekvéseiket és nyomatékosan sürgették az intézményi, politikai, gazdasági és szociális reformokat, amelyek célja a valódi demokrácia megvalósítása, a korrupció és a nepotizmus elleni küzdelem, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése, valamint gazdasági és szociális körülmények javítása, |
| --- | --- |

A.

mivel a tüntetők több észak-afrikai és közel-keleti országban békés úton fejezték ki jogos demokratikus törekvéseiket és nyomatékosan sürgették az intézményi, politikai, gazdasági és szociális reformokat, amelyek célja a valódi demokrácia megvalósítása, a korrupció és a nepotizmus elleni küzdelem, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése, valamint gazdasági és szociális körülmények javítása,

| B. | mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös nyilatkozat új megközelítést alkalmaz azzal, hogy felülvizsgálja az Unió külső fellépéseit meghatározó, a szomszédságpolitika középpontjában álló alapelvek, nevezetesen az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékeinek megvalósítását, és egyúttal tükrözi az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten zajló demokratikus változások támogatásának szükségességét, |
| --- | --- |

B.

mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös nyilatkozat új megközelítést alkalmaz azzal, hogy felülvizsgálja az Unió külső fellépéseit meghatározó, a szomszédságpolitika középpontjában álló alapelvek, nevezetesen az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékeinek megvalósítását, és egyúttal tükrözi az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten zajló demokratikus változások támogatásának szükségességét,

Szíria

| C. | mivel a 2011. márciusi erőszakos fellépést követően az erőszak tovább eszkalálódik, és a biztonsági erők tömeges letartóztatásokkal és korábban nem tapasztalt, egyre fokozódó brutalitással reagálnak a folyamatos tiltakozásokra, csak Daraa tartományban több mint 400, egész Szíriában pedig akár több mint 1 000 polgári személy életét oltva ki, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011. márciusi erőszakos fellépést követően az erőszak tovább eszkalálódik, és a biztonsági erők tömeges letartóztatásokkal és korábban nem tapasztalt, egyre fokozódó brutalitással reagálnak a folyamatos tiltakozásokra, csak Daraa tartományban több mint 400, egész Szíriában pedig akár több mint 1 000 polgári személy életét oltva ki,

| D. | mivel a nemrég világszerte bemutatott videók nyugtalanító képsorain önkényesen őrizetbe vett, megkínzott vagy bántalmazott szíriai gyermekek voltak láthatók, és ezek a kínzások több esetben a gyermekek halálához vezettek, mint például a tizenhárom éves Hamza al-Khateeb tragikus esetében is; mivel, ezen kívül, az UNICEF, az ENSZ Gyermekalapja 2011. május 31-i jelentése szerint a tüntetők ellen bevetett éles lőszer már legalább 30 gyermek halálát okozta; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemrég világszerte bemutatott videók nyugtalanító képsorain önkényesen őrizetbe vett, megkínzott vagy bántalmazott szíriai gyermekek voltak láthatók, és ezek a kínzások több esetben a gyermekek halálához vezettek, mint például a tizenhárom éves Hamza al-Khateeb tragikus esetében is; mivel, ezen kívül, az UNICEF, az ENSZ Gyermekalapja 2011. május 31-i jelentése szerint a tüntetők ellen bevetett éles lőszer már legalább 30 gyermek halálát okozta;

| E. | mivel Basar al-Asszad elnök 2011. június 20-i harmadik beszédében kijelentette, hogy nemzeti párbeszéd alakítja majd Szíria jövőjét; mivel a szíriai politikai reformok és változások melletti ismételt kötelezettségvállalások ellenére a hatóságok mindeddig nem tettek semmilyen lépést ezek teljesítésére; mivel az emberi jogi szervezetek már több mint 800 esetben dokumentáltak erőszakos eltűnést és 11 000 esetben önkényes őrizetbe vételt, |
| --- | --- |

E.

mivel Basar al-Asszad elnök 2011. június 20-i harmadik beszédében kijelentette, hogy nemzeti párbeszéd alakítja majd Szíria jövőjét; mivel a szíriai politikai reformok és változások melletti ismételt kötelezettségvállalások ellenére a hatóságok mindeddig nem tettek semmilyen lépést ezek teljesítésére; mivel az emberi jogi szervezetek már több mint 800 esetben dokumentáltak erőszakos eltűnést és 11 000 esetben önkényes őrizetbe vételt,

| F. | mivel a Tanács a Szíriában kialakult helyzet súlyossága miatt 2011. június 23-án olyan határozatot és rendeletet fogadott el, amelyek korlátozó intézkedéseket vezetnek be további hét személyre azon a 2011. május 9-én összeállított listán túl, amely rendkívüli intézkedéseket (vízumtilalom, vagyoni eszközök befagyasztása, a belső elnyomás céljaira felhasználható fegyverekre és felszerelésekre vonatkozó embargó) foganatosít négy, a szíriai rezsimmel összefüggésben álló szervezettel szemben, |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács a Szíriában kialakult helyzet súlyossága miatt 2011. június 23-án olyan határozatot és rendeletet fogadott el, amelyek korlátozó intézkedéseket vezetnek be további hét személyre azon a 2011. május 9-én összeállított listán túl, amely rendkívüli intézkedéseket (vízumtilalom, vagyoni eszközök befagyasztása, a belső elnyomás céljaira felhasználható fegyverekre és felszerelésekre vonatkozó embargó) foganatosít négy, a szíriai rezsimmel összefüggésben álló szervezettel szemben,

| G. | mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulási megállapodást még mindig nem írták alá; mivel e megállapodás aláírása Szíria kérésére 2009 októbere óta késik, a Tanács pedig úgy határozott, hogy nem tesz további lépéseket; mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok tisztelete lényeges része ennek a megállapodásnak, |
| --- | --- |

G.

mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulási megállapodást még mindig nem írták alá; mivel e megállapodás aláírása Szíria kérésére 2009 októbere óta késik, a Tanács pedig úgy határozott, hogy nem tesz további lépéseket; mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok tisztelete lényeges része ennek a megállapodásnak,

| H. | mivel jelentős a kockázata annak, hogy megszaporodnak a szélsőséges csoportok, köztük fegyveres dzsihád-csoportok által indított erőszakos támadások; mivel fontos biztosítani a különféle szíriai vallási közösségek, köztük az országba érkezett nagyszámú iraki menekült védelmét, |
| --- | --- |

H.

mivel jelentős a kockázata annak, hogy megszaporodnak a szélsőséges csoportok, köztük fegyveres dzsihád-csoportok által indított erőszakos támadások; mivel fontos biztosítani a különféle szíriai vallási közösségek, köztük az országba érkezett nagyszámú iraki menekült védelmét,

| I. | mivel Daraa ostromát követően a biztonsági erők önkényes letartóztatásokra irányuló nagyszabású katonai műveleteket és hadjáratot folytattak a szomszédos városokban; mivel a biztonsági erők megtorlásától félve becslések szerint 12 000 Dzsiszr al-Sugurból és a szomszédos területekről származó szíriai személy lépte át a szír-török határt, és a Vörös Félhold szerint további 17 000 személy várja, hogy átléphesse a határt, |
| --- | --- |

I.

mivel Daraa ostromát követően a biztonsági erők önkényes letartóztatásokra irányuló nagyszabású katonai műveleteket és hadjáratot folytattak a szomszédos városokban; mivel a biztonsági erők megtorlásától félve becslések szerint 12 000 Dzsiszr al-Sugurból és a szomszédos területekről származó szíriai személy lépte át a szír-török határt, és a Vörös Félhold szerint további 17 000 személy várja, hogy átléphesse a határt,

Jemen

| J. | mivel a jemeni nép számára súlyos szenvedéseket okozó, sok emberéletet és sebesültet követelő, számos tiltakozó bebörtönzésével járó, az országot mély gazdasági és politikai válságba taszító, több hónapos erőszakcselekményeket és zavargásokat követően a jemeni helyzet továbbra is súlyos aggodalomra ad okot, |
| --- | --- |

J.

mivel a jemeni nép számára súlyos szenvedéseket okozó, sok emberéletet és sebesültet követelő, számos tiltakozó bebörtönzésével járó, az országot mély gazdasági és politikai válságba taszító, több hónapos erőszakcselekményeket és zavargásokat követően a jemeni helyzet továbbra is súlyos aggodalomra ad okot,

| K. | mivel az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) tervet készített a békés hatalomátadásra, ám azt a jemeni elnök, Ali Abdallah Száleh nem írta alá, |
| --- | --- |

K.

mivel az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) tervet készített a békés hatalomátadásra, ám azt a jemeni elnök, Ali Abdallah Száleh nem írta alá,

| L. | mivel Száleh elnök súlyosan megsérült a rezidenciája ellen 2011. június 3-án intézett támadásban, és jelenleg Szaúd-Arábiában gyógykezelik; mivel a hatalmat ideiglenesen az ország alelnöke, Abd ar-Rab Manszur al-Hadi vette át, |
| --- | --- |

L.

mivel Száleh elnök súlyosan megsérült a rezidenciája ellen 2011. június 3-án intézett támadásban, és jelenleg Szaúd-Arábiában gyógykezelik; mivel a hatalmat ideiglenesen az ország alelnöke, Abd ar-Rab Manszur al-Hadi vette át,

| M. | mivel Jemen a Közel-Kelet legszegényebb országa, ahol széles körű az alultápláltság, amelynek olajkészletei kifogyóban vannak, népessége nő, központi kormányzata gyenge, ahol egyre nagyobb mértékű a vízhiány, és ahol igen csekély az ország gazdaságába történő beruházás; mivel súlyos aggodalomra ad okot a jemeni állam szétesésének lehetősége, hiszen február óta törékeny fegyverszünet van életben az északi síita felkelők, a déli szeparatista mozgalom és számos al-Kaida-harcos között, akik a jelentések szerint Jement használják menedékhelyként, |
| --- | --- |

M.

mivel Jemen a Közel-Kelet legszegényebb országa, ahol széles körű az alultápláltság, amelynek olajkészletei kifogyóban vannak, népessége nő, központi kormányzata gyenge, ahol egyre nagyobb mértékű a vízhiány, és ahol igen csekély az ország gazdaságába történő beruházás; mivel súlyos aggodalomra ad okot a jemeni állam szétesésének lehetősége, hiszen február óta törékeny fegyverszünet van életben az északi síita felkelők, a déli szeparatista mozgalom és számos al-Kaida-harcos között, akik a jelentések szerint Jement használják menedékhelyként,

Bahrein

| N. | mivel 2011. június 1-jén Bahreinben feloldották a rendkívüli nemzetbiztonsági helyzetet, és Hamad bin Ísza Ál Kalifa király nemzeti párbeszéd folytatására szólított fel, amely 2011. július 2-án vette kezdetét, |
| --- | --- |

N.

mivel 2011. június 1-jén Bahreinben feloldották a rendkívüli nemzetbiztonsági helyzetet, és Hamad bin Ísza Ál Kalifa király nemzeti párbeszéd folytatására szólított fel, amely 2011. július 2-án vette kezdetét,

| O. | mivel 2011. június 29-én Hamad király független nemzetközi tagokat is magába foglaló független bizottságot állított fel a reformpárti tüntetők ellen a közelmúltban alkalmazott kormányzati fellépés során történt emberi jogi jogsértések vizsgálata céljából, |
| --- | --- |

O.

mivel 2011. június 29-én Hamad király független nemzetközi tagokat is magába foglaló független bizottságot állított fel a reformpárti tüntetők ellen a közelmúltban alkalmazott kormányzati fellépés során történt emberi jogi jogsértések vizsgálata céljából,

| P. | mivel 2011. június 22-én Bahrein Nemzetbiztonsági Bírósága, egy katonai bíróság, 21 bahreini ellenzéki aktivista ügyében – köztük hét személy esetében távollétükben – hirdetett ítéletet; mivel a kormány megdöntésére irányuló szervezkedés vádjával nyolc ellenzéki aktivistát életfogytig tartó, tizenhárom további aktivistát pedig 15 évig terjedő börtönbüntetésre ítéltek; mivel sok más politikai aktivistát, emberi jogvédőt és újságírót tartottak fogva a közelmúltbeli reformpárti tüntetések idején, és mivel egyes emberi jogi szervezetek szerint ezeket a személyeket kínozták, bántalmazták és zaklatták, |
| --- | --- |

P.

mivel 2011. június 22-én Bahrein Nemzetbiztonsági Bírósága, egy katonai bíróság, 21 bahreini ellenzéki aktivista ügyében – köztük hét személy esetében távollétükben – hirdetett ítéletet; mivel a kormány megdöntésére irányuló szervezkedés vádjával nyolc ellenzéki aktivistát életfogytig tartó, tizenhárom további aktivistát pedig 15 évig terjedő börtönbüntetésre ítéltek; mivel sok más politikai aktivistát, emberi jogvédőt és újságírót tartottak fogva a közelmúltbeli reformpárti tüntetések idején, és mivel egyes emberi jogi szervezetek szerint ezeket a személyeket kínozták, bántalmazták és zaklatták,

| Q. | mivel 2011. május 22-én a másodfokú nemzetbiztonsági bíróság helyben hagyta az Ali Abdullah Hasszán al-Szankisz és Abdulaziz Abdulrida Ibrahim Husszeint ellen hozott halálos ítéletet, amit azért szabtak ki rájuk, mert a bahreini kormányellenes tiltakozások során meggyilkoltak két rendőrt; mivel a kivégzésüket szeptemberre halasztották, |
| --- | --- |

Q.

mivel 2011. május 22-én a másodfokú nemzetbiztonsági bíróság helyben hagyta az Ali Abdullah Hasszán al-Szankisz és Abdulaziz Abdulrida Ibrahim Husszeint ellen hozott halálos ítéletet, amit azért szabtak ki rájuk, mert a bahreini kormányellenes tiltakozások során meggyilkoltak két rendőrt; mivel a kivégzésüket szeptemberre halasztották,

| R. | mivel 47 bahreini orvost és ápolót helyeztek vád alá a rezsim erőszakos úton történő megdöntésére való felbujtás miatt, és ellenük katonai bíróság előtt indult eljárás; mivel a szóban forgó egészségügyi dolgozók szakmájuk etikai normáival összhangban minden sérültet azonos módon láttak el, |
| --- | --- |

R.

mivel 47 bahreini orvost és ápolót helyeztek vád alá a rezsim erőszakos úton történő megdöntésére való felbujtás miatt, és ellenük katonai bíróság előtt indult eljárás; mivel a szóban forgó egészségügyi dolgozók szakmájuk etikai normáival összhangban minden sérültet azonos módon láttak el,

| S. | mivel a bahreini kormány kérésére az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) lobogója alatt külföldi csapatokat vetettek be Bahreinben, |
| --- | --- |

S.

mivel a bahreini kormány kérésére az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) lobogója alatt külföldi csapatokat vetettek be Bahreinben,

| 1. | határozottan elítéli a rezsimek által a békés tüntetők ellen aránytalanul alkalmazott erőszakot, és sajnálatosnak tartja a halottak és sebesültek nagy számát; ismételten részvétét fejezi ki az áldozatok és sebesültek családtagjainak; követeli a vérontás azonnali beszüntetését és a letartóztatottak szabadon bocsátását; követeli az emberölések, őrizetbe vételek és állítólagos kínzások kivizsgálását; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a rezsimek által a békés tüntetők ellen aránytalanul alkalmazott erőszakot, és sajnálatosnak tartja a halottak és sebesültek nagy számát; ismételten részvétét fejezi ki az áldozatok és sebesültek családtagjainak; követeli a vérontás azonnali beszüntetését és a letartóztatottak szabadon bocsátását; követeli az emberölések, őrizetbe vételek és állítólagos kínzások kivizsgálását;

| 2. | elismeréssel adózik a nép bátorsága előtt, amelyről a demokratikus változásokért folytatott békés küzdelemben tett tanúbizonyságot, és különösek a nők bátorsága előtt, akik a kezdetektől fogva vezető szerepet játszanak a tiltakozásokban; |
| --- | --- |

2.

elismeréssel adózik a nép bátorsága előtt, amelyről a demokratikus változásokért folytatott békés küzdelemben tett tanúbizonyságot, és különösek a nők bátorsága előtt, akik a kezdetektől fogva vezető szerepet játszanak a tiltakozásokban;

| 3. | felszólítja az arab országok politikai vezetését, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, haladéktalanul és előfeltételek nélkül nyílt és építő jellegű politikai párbeszédet kezdve valamennyi demokratikus politikai párt és mozgalom, valamint a civil társadalom bevonásával, amely párbeszéd célja a valódi demokrácia felé vezető út megnyitása, illetve az említett országok és a régió hosszú távú stabilitásához és fejlődéséhez nélkülözhetetlen valódi, ambiciózus és jelentős politikai, gazdasági és szociális reformok végrehajtása; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az arab országok politikai vezetését, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, haladéktalanul és előfeltételek nélkül nyílt és építő jellegű politikai párbeszédet kezdve valamennyi demokratikus politikai párt és mozgalom, valamint a civil társadalom bevonásával, amely párbeszéd célja a valódi demokrácia felé vezető út megnyitása, illetve az említett országok és a régió hosszú távú stabilitásához és fejlődéséhez nélkülözhetetlen valódi, ambiciózus és jelentős politikai, gazdasági és szociális reformok végrehajtása;

Szíria

| 4. | határozottan elítéli az erőszak szíriai eszkalálódását és az emberi jogok súlyos és sorozatos megsértését, ideértve több város, például Daraa, Dzsiszr al-Sugur és Háma ostrom alá vételét, a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes őrizetbe vételeket, az erőszakos eltűnéseket és a kínzásokat; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli az erőszak szíriai eszkalálódását és az emberi jogok súlyos és sorozatos megsértését, ideértve több város, például Daraa, Dzsiszr al-Sugur és Háma ostrom alá vételét, a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes őrizetbe vételeket, az erőszakos eltűnéseket és a kínzásokat;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendkívüli állapot 2011. április 21-i megszüntetését és az Asszad elnök által bejelentett reformokat a gyakorlatban nem hajtották végre, és a politikai foglyokat továbbra is fogva tartják, az elnök által a közelmúltban bejelentett amnesztia ellenére; sürgeti a szír hatóságokat, hogy haladéktalanul szüntessék meg az érintett városok ostromát, és azonnal engedélyezzék a humanitárius szervezetek és szakemberek számára az akadálymentes bejutást; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendkívüli állapot 2011. április 21-i megszüntetését és az Asszad elnök által bejelentett reformokat a gyakorlatban nem hajtották végre, és a politikai foglyokat továbbra is fogva tartják, az elnök által a közelmúltban bejelentett amnesztia ellenére; sürgeti a szír hatóságokat, hogy haladéktalanul szüntessék meg az érintett városok ostromát, és azonnal engedélyezzék a humanitárius szervezetek és szakemberek számára az akadálymentes bejutást;

| 6. | sürgeti a szír hatóságokat és Asszad elnököt, hogy vessenek véget a fegyvertelen tüntetők megölésének, valamint azonnal bocsássák szabadon az összes fogva tartott tüntetőt, újságírót, emberi jogi jogvédőt és politikai foglyot; kéri, hogy a szíriai demokratikus átmenethez való hozzájárulás érdekében valamennyi demokratikus erőt és civil társadalmi szereplőt vonjanak be az alapvető reformok konkrét menetrendjén, az emberi jogok tiszteletben tartásán és a jogállamiságon alapuló, haladéktalanul megkezdendő, valódi politikai folyamatba; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a szír hatóságokat és Asszad elnököt, hogy vessenek véget a fegyvertelen tüntetők megölésének, valamint azonnal bocsássák szabadon az összes fogva tartott tüntetőt, újságírót, emberi jogi jogvédőt és politikai foglyot; kéri, hogy a szíriai demokratikus átmenethez való hozzájárulás érdekében valamennyi demokratikus erőt és civil társadalmi szereplőt vonjanak be az alapvető reformok konkrét menetrendjén, az emberi jogok tiszteletben tartásán és a jogállamiságon alapuló, haladéktalanul megkezdendő, valódi politikai folyamatba;

| 7. | felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy engedjék be a külföldi sajtó képviselőit az országba, hogy ellenőrizhessék azt az állítást, amely szerint először „fegyveres szélsőséges csoportok” lőttek a biztonsági erőkre, ugyanis a rendszer ezzel igazolja a jelenleg is zajló, elfogadhatatlan vérfürdőt; felszólítja továbbá a szíriai hatóságokat, hogy garantálják a teljes együttműködést és az akadálytalan hozzáférést a főbiztos hivatala és a többi ENSZ-mechanizmus számára, |
| --- | --- |

7.

felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy engedjék be a külföldi sajtó képviselőit az országba, hogy ellenőrizhessék azt az állítást, amely szerint először „fegyveres szélsőséges csoportok” lőttek a biztonsági erőkre, ugyanis a rendszer ezzel igazolja a jelenleg is zajló, elfogadhatatlan vérfürdőt; felszólítja továbbá a szíriai hatóságokat, hogy garantálják a teljes együttműködést és az akadálytalan hozzáférést a főbiztos hivatala és a többi ENSZ-mechanizmus számára,

| 8. | sürgeti a szír hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon a tüntetések elfojtása és az azzal kapcsolatos események során letartóztatott gyermekeket, és alaposan vizsgálják ki a gyermekek elleni erőszak bejelentett eseteit, és a jövőben tartózkodjanak a gyermekek letartóztatásától és a gyermekek elleni erőszaktól, illetve a gyermekek jogainak megsértésétől; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a szír hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon a tüntetések elfojtása és az azzal kapcsolatos események során letartóztatott gyermekeket, és alaposan vizsgálják ki a gyermekek elleni erőszak bejelentett eseteit, és a jövőben tartózkodjanak a gyermekek letartóztatásától és a gyermekek elleni erőszaktól, illetve a gyermekek jogainak megsértésétől;

| 9. | üdvözli a Tanács azon határozatát, hogy korlátozó intézkedéseket hoz Szíriával szemben és a polgári lakossággal szembeni erőszakos megtorlásokért felelős személyek ellen, hogy felfüggeszti az új kétoldalú együttműködési programokkal kapcsolatos előkészületeket, felfüggeszti az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz és a MEDA-eszköz keretében zajló, a szíriai hatóságokkal folytatott folyamatban lévő kétoldalú programokat, hogy arra szólítja fel az Európai Befektetési Bankot, hogy a fejlemények fényében egyelőre ne hagyjon jóvá új finanszírozási műveleteket Szíriában, és nem tesz további lépéseket a Szíriával kötendő társulási megállapodások tekintetében; támogatja a Bizottság által elfogadott okos szankciókat, és felhívja a Tanácsot, hogy tegyen határozott diplomáciai kezdeményezéseket annak érdekében, hogy más országok is hozzák meg ugyanezeket a szankciókat; véleménye szerint a Tanácsnak folytatnia kellene a célzott szankciók kiterjesztését a rezsimhez kapcsolódó valamennyi személyre és szervezetre annak érdekében, hogy meggyengítsék és elszigeteljék őket, és megnyissák az utat a demokratikus átalakulás előtt; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Tanács azon határozatát, hogy korlátozó intézkedéseket hoz Szíriával szemben és a polgári lakossággal szembeni erőszakos megtorlásokért felelős személyek ellen, hogy felfüggeszti az új kétoldalú együttműködési programokkal kapcsolatos előkészületeket, felfüggeszti az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz és a MEDA-eszköz keretében zajló, a szíriai hatóságokkal folytatott folyamatban lévő kétoldalú programokat, hogy arra szólítja fel az Európai Befektetési Bankot, hogy a fejlemények fényében egyelőre ne hagyjon jóvá új finanszírozási műveleteket Szíriában, és nem tesz további lépéseket a Szíriával kötendő társulási megállapodások tekintetében; támogatja a Bizottság által elfogadott okos szankciókat, és felhívja a Tanácsot, hogy tegyen határozott diplomáciai kezdeményezéseket annak érdekében, hogy más országok is hozzák meg ugyanezeket a szankciókat; véleménye szerint a Tanácsnak folytatnia kellene a célzott szankciók kiterjesztését a rezsimhez kapcsolódó valamennyi személyre és szervezetre annak érdekében, hogy meggyengítsék és elszigeteljék őket, és megnyissák az utat a demokratikus átalakulás előtt;

| 10. | határozottan támogatja az EU-nak a nemzetközi közösség partnereivel közös diplomáciai erőfeszítéseit annak biztosítására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa ítélje el a Szíriában folyó erőszakot, és utasítsa el a büntetlenséget, és sürgeti a szír hatóságokat, hogy mielőbb feleljenek meg a szíriai nép jogos törekvéseinek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezek az erőfeszítések eddig nem jártak sikerrel, és hogy nem lehetett határozatot benyújtani; felkéri az EU tagállamait és a főképviselőt/alelnököt, hogy nemzetközi partnereikkel együtt dolgozzanak annak érdekében, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsát vonják be a szíriai helyzet megoldásába, és hogy a szíriai hatóságok hajtsák végre a szíriai lakosság védelmére vonatkozó feladatukat; |
| --- | --- |

10.

határozottan támogatja az EU-nak a nemzetközi közösség partnereivel közös diplomáciai erőfeszítéseit annak biztosítására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa ítélje el a Szíriában folyó erőszakot, és utasítsa el a büntetlenséget, és sürgeti a szír hatóságokat, hogy mielőbb feleljenek meg a szíriai nép jogos törekvéseinek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezek az erőfeszítések eddig nem jártak sikerrel, és hogy nem lehetett határozatot benyújtani; felkéri az EU tagállamait és a főképviselőt/alelnököt, hogy nemzetközi partnereikkel együtt dolgozzanak annak érdekében, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsát vonják be a szíriai helyzet megoldásába, és hogy a szíriai hatóságok hajtsák végre a szíriai lakosság védelmére vonatkozó feladatukat;

| 11. | üdvözli Törökország azon politikáját, hogy nyitva tartja határait a szír menekültek előtt, üdvözli továbbá a Vörös Félhold erőforrásainak gyors mozgósítását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli Törökország azon politikáját, hogy nyitva tartja határait a szír menekültek előtt, üdvözli továbbá a Vörös Félhold erőforrásainak gyors mozgósítását;

| 12. | üdvözli, hogy az EU elismeri a válság különböző vetületeinek kezelésével – különösen a humanitárius szempontokkal – kapcsolatban Törökország és más regionális partnerek által végzett munkát, és kijelenti, hogy együtt fog működni az említettekkel a szíriai helyzet kezelése érdekében; felszólítja Törökországot és az EU-t külpolitikájuk fokozott koordinálására, és erőteljesen ösztönzi a Közel-Kelet és Észak-Afrika demokratizálódása és fejlődése támogatása érdekében tett összehangolt erőfeszítések folytatását; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az EU elismeri a válság különböző vetületeinek kezelésével – különösen a humanitárius szempontokkal – kapcsolatban Törökország és más regionális partnerek által végzett munkát, és kijelenti, hogy együtt fog működni az említettekkel a szíriai helyzet kezelése érdekében; felszólítja Törökországot és az EU-t külpolitikájuk fokozott koordinálására, és erőteljesen ösztönzi a Közel-Kelet és Észak-Afrika demokratizálódása és fejlődése támogatása érdekében tett összehangolt erőfeszítések folytatását;

| 13. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtsanak segélyt és támogatást a török és libanoni hatóságok Szíriával közös határain zajló humanitárius válság kezelésére irányuló erőfeszítéseihez, többek egy humanitárius korridor ENSZ-szinten történő létrehozásával; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtsanak segélyt és támogatást a török és libanoni hatóságok Szíriával közös határain zajló humanitárius válság kezelésére irányuló erőfeszítéseihez, többek egy humanitárius korridor ENSZ-szinten történő létrehozásával;

| 14. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy bátorítsák az országon belül és kívül kialakuló ellenzéket; ezzel összefüggésben kéri, hogy sürgősen kezdődjön valódi, mélyreható demokratikus átmenetet eredményező politikai párbeszéd Szíriában; |
| --- | --- |

14.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy bátorítsák az országon belül és kívül kialakuló ellenzéket; ezzel összefüggésben kéri, hogy sürgősen kezdődjön valódi, mélyreható demokratikus átmenetet eredményező politikai párbeszéd Szíriában;

Jemen

| 15. | határozottan elítéli a közelmúltbeli fegyveres támadásokat Jemenben, többek között az elnöki palota ellen 2011. június 3-án elkövetett támadást; minden felet felszólít az erőszakos cselekmények beszüntetésére, az emberi jogok tiszteletben tartására és az állandó tűzszünet betartására; |
| --- | --- |

15.

határozottan elítéli a közelmúltbeli fegyveres támadásokat Jemenben, többek között az elnöki palota ellen 2011. június 3-án elkövetett támadást; minden felet felszólít az erőszakos cselekmények beszüntetésére, az emberi jogok tiszteletben tartására és az állandó tűzszünet betartására;

| 16. | üdvözli Abd-Rabbu Manszur Hadi alelnök elkötelezettségét a tűzszünet tiszteletben tartása, a jemeni városok demilitarizálása és az esetleges további békés tiltakozások és tüntetések megfelelő védelme iránt; |
| --- | --- |

16.

üdvözli Abd-Rabbu Manszur Hadi alelnök elkötelezettségét a tűzszünet tiszteletben tartása, a jemeni városok demilitarizálása és az esetleges további békés tiltakozások és tüntetések megfelelő védelme iránt;

| 17. | együttérzéséről biztosítja a jemeni népet, üdvözli a demokratikus változások iránti törekvéseiket, és támogatja az Öböl-menti Együttműködési Tanács azon erőfeszítéseit, amelyek a szegénység enyhítését és a lakosság többsége számára jobb életkörülmények biztosítását célzó, szélesebb alapokon nyugvó politikai rendszer keretében a tárgyalásos megoldás megtalálására irányulnak, amelynek része, hogy Szaleh elnök és hatalmi pozíciókat birtokló családtagjai lemondanak; |
| --- | --- |

17.

együttérzéséről biztosítja a jemeni népet, üdvözli a demokratikus változások iránti törekvéseiket, és támogatja az Öböl-menti Együttműködési Tanács azon erőfeszítéseit, amelyek a szegénység enyhítését és a lakosság többsége számára jobb életkörülmények biztosítását célzó, szélesebb alapokon nyugvó politikai rendszer keretében a tárgyalásos megoldás megtalálására irányulnak, amelynek része, hogy Szaleh elnök és hatalmi pozíciókat birtokló családtagjai lemondanak;

| 18. | helyteleníti, hogy a jemeni hatóságok nem gondoskodtak arról, hogy 2011. május 22-én több diplomata – köztük az ÖET főtitkára és tagállamainak diplomatái, európai uniós, egyesült királysági és egyesült államokbeli nagykövetek – biztonságban elhagyhassa az Egyesült Arab Emírségek szanaai nagykövetségét; felszólítja a jemeni hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a diplomáciai kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezményt; |
| --- | --- |

18.

helyteleníti, hogy a jemeni hatóságok nem gondoskodtak arról, hogy 2011. május 22-én több diplomata – köztük az ÖET főtitkára és tagállamainak diplomatái, európai uniós, egyesült királysági és egyesült államokbeli nagykövetek – biztonságban elhagyhassa az Egyesült Arab Emírségek szanaai nagykövetségét; felszólítja a jemeni hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a diplomáciai kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezményt;

| 19. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem készült az elért eredményekről szóló jelentés a tüntetők elleni, 2011. március 18-i szanaai támadás – amelyben 54 személy vesztette életét, és több mint 300-an megsérültek – kivizsgálásával a jemeni kormány által megbízott magas szintű bizottság munkájára vonatkozóan; ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az incidens független, nemzetközi kivizsgálására irányuló felhívásokat; |
| --- | --- |

19.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem készült az elért eredményekről szóló jelentés a tüntetők elleni, 2011. március 18-i szanaai támadás – amelyben 54 személy vesztette életét, és több mint 300-an megsérültek – kivizsgálásával a jemeni kormány által megbízott magas szintű bizottság munkájára vonatkozóan; ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az incidens független, nemzetközi kivizsgálására irányuló felhívásokat;

| 20. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) jemeni küldöttségét, amely felmérte az emberi jogok helyzetét az országban, és ajánlásokat tesz a jemeni kormánynak és a nemzetközi közösségnek; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) jemeni küldöttségét, amely felmérte az emberi jogok helyzetét az országban, és ajánlásokat tesz a jemeni kormánynak és a nemzetközi közösségnek;

Bahrein

| 21. | elítéli a bahreini megtorlásokat, és követeli valamennyi békés tüntető azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, beleértve a politikai aktivistákat, újságírókat és emberi jogvédőket, továbbá azt a 47 bahreini orvost és ápolónőt, akik szakmai kötelességüket végezték; mély aggodalmának ad hangot a 8 ellenzéki aktivistára kirótt életfogytiglani, valamint a 13 másik aktivistára kiszabott 15 évig terjedő börtönbüntetés miatt; |
| --- | --- |

21.

elítéli a bahreini megtorlásokat, és követeli valamennyi békés tüntető azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, beleértve a politikai aktivistákat, újságírókat és emberi jogvédőket, továbbá azt a 47 bahreini orvost és ápolónőt, akik szakmai kötelességüket végezték; mély aggodalmának ad hangot a 8 ellenzéki aktivistára kirótt életfogytiglani, valamint a 13 másik aktivistára kiszabott 15 évig terjedő börtönbüntetés miatt;

| 22. | üdvözli az úgynevezett „nemzetbiztonsági állapot” megszüntetését Bahreinban, valamint Hamad bin Isza al-Kalifa király nemzeti párbeszédre irányuló felhívását; úgy véli, hogy a Hamad király által kezdeményezett nemzeti párbeszéd csak valamennyi politikai erő, köztük az ellenzék és a civil társadalom részvételével vezethet el a valódi demokráciához és az ország politikai reformjaihoz; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az úgynevezett „nemzetbiztonsági állapot” megszüntetését Bahreinban, valamint Hamad bin Isza al-Kalifa király nemzeti párbeszédre irányuló felhívását; úgy véli, hogy a Hamad király által kezdeményezett nemzeti párbeszéd csak valamennyi politikai erő, köztük az ellenzék és a civil társadalom részvételével vezethet el a valódi demokráciához és az ország politikai reformjaihoz;

| 23. | felhívja a bahreini hatóságokat, hogy változtassák meg Ali Abdullah Haszán al-Szankisz és Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Huszein halálos ítéletét, és állítsák vissza a halálbüntetések végrehajtására vonatkozó de facto moratóriumot; |
| --- | --- |

23.

felhívja a bahreini hatóságokat, hogy változtassák meg Ali Abdullah Haszán al-Szankisz és Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Huszein halálos ítéletét, és állítsák vissza a halálbüntetések végrehajtására vonatkozó de facto moratóriumot;

| 24. | pozitív jelként veszi tudomásul, hogy Hamad király független bizottságot állított fel a reformpárti tüntetők ellen a közelmúltban alkalmazott kormányzati fellépés során történt emberi jogi jogsértések vizsgálata céljából; sürgeti, hogy a bizottság teljes pártatlansággal és átláthatósággal végezze munkáját, és felszólítja a bahreini kormányt, hogy ne avatkozzon a bizottság munkájába; |
| --- | --- |

24.

pozitív jelként veszi tudomásul, hogy Hamad király független bizottságot állított fel a reformpárti tüntetők ellen a közelmúltban alkalmazott kormányzati fellépés során történt emberi jogi jogsértések vizsgálata céljából; sürgeti, hogy a bizottság teljes pártatlansággal és átláthatósággal végezze munkáját, és felszólítja a bahreini kormányt, hogy ne avatkozzon a bizottság munkájába;

| 25. | üdvözli a bahreini emberi jogi és szociális fejlesztési minisztérium létrehozását, és kéri a minisztériumot, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és kötelezettségeknek megfelelően végezze tevékenységét; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a bahreini emberi jogi és szociális fejlesztési minisztérium létrehozását, és kéri a minisztériumot, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és kötelezettségeknek megfelelően végezze tevékenységét;

| 26. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács égisze alatt külföldi csapatok vannak Bahreinben; ismét felhívja az Öböl-menti Együttműködési Tanácsot, hogy regionális kollektív szereplőként erőforrásait használja fel a békés bahreini reformokra irányuló konstruktív fellépés és közvetítés érdekében; |
| --- | --- |

26.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács égisze alatt külföldi csapatok vannak Bahreinben; ismét felhívja az Öböl-menti Együttműködési Tanácsot, hogy regionális kollektív szereplőként erőforrásait használja fel a békés bahreini reformokra irányuló konstruktív fellépés és közvetítés érdekében;

Az arab világ és Észak-Afrika

| 27. | támogatja az Egyiptomban és Tunéziában zajló demokratikus átmenetet, mivel ezek a demokratizálódási folyamat első példái, és új jelenséget képviselnek az arab világban azzal, hogy a polgárok és főként a fiatalok részt kívánnak venni a politikai életben; határozottan támogatja az emberek törekvését a szabadság, az emberi jogok és a demokrácia irányában; átlátható, igazságos és szabad választásokat követel mindkét országban, amely figyelembe veszi az adott ország sajátos helyzetét; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy tegyen további erőfeszítéseket az észak-afrikai és közel-keleti országok politikai reformfolyamatainak fenntartására és támogatására; |
| --- | --- |

27.

támogatja az Egyiptomban és Tunéziában zajló demokratikus átmenetet, mivel ezek a demokratizálódási folyamat első példái, és új jelenséget képviselnek az arab világban azzal, hogy a polgárok és főként a fiatalok részt kívánnak venni a politikai életben; határozottan támogatja az emberek törekvését a szabadság, az emberi jogok és a demokrácia irányában; átlátható, igazságos és szabad választásokat követel mindkét országban, amely figyelembe veszi az adott ország sajátos helyzetét; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy tegyen további erőfeszítéseket az észak-afrikai és közel-keleti országok politikai reformfolyamatainak fenntartására és támogatására;

| 28. | ismételten hangsúlyozza a nemzetközi közösség azon kötelezettségvállalását, hogy a líbiai polgárokat megvédje, akár a líbiai kormányra gyakorolt nyomás fokozása révén is, és hogy támogatja egy demokratikus líbiai állam építését; üdvözli az EU azon döntését, hogy szigorítja a rezsimmel szembeni szankciókat, és további hat, a rezsim fennhatósága alá tartozó kikötői hatóságot vesz fel a gazdasági eszközök befagyasztásával kapcsolatos uniós listára; ismételten felszólítja Muammar Abu Minjar Kadhafi ezredest, hogy haladéktalanul mondjon le hatalmáról; |
| --- | --- |

28.

ismételten hangsúlyozza a nemzetközi közösség azon kötelezettségvállalását, hogy a líbiai polgárokat megvédje, akár a líbiai kormányra gyakorolt nyomás fokozása révén is, és hogy támogatja egy demokratikus líbiai állam építését; üdvözli az EU azon döntését, hogy szigorítja a rezsimmel szembeni szankciókat, és további hat, a rezsim fennhatósága alá tartozó kikötői hatóságot vesz fel a gazdasági eszközök befagyasztásával kapcsolatos uniós listára; ismételten felszólítja Muammar Abu Minjar Kadhafi ezredest, hogy haladéktalanul mondjon le hatalmáról;

| 29. | aggodalommal figyeli a líbiai nép szenvedéseit, az élelmiszerhiányt, az orvosi ellátás hiányát, a fizetések elmaradását és azt, hogy számos adminisztratív feladatot lehetetlen végrehajtani; felkéri a főképviselőt/alelnököt és az EU tagállamait, hogy sürgősen bocsássák a líbiai ideiglenes nemzeti tanács rendelkezésére Líbia befagyasztott vagyoni eszközeinek egy részét az ENSZ Biztonsági Tanácsának szankciókért felelős bizottsága engedélyével és felügyeletével a sürgős szükségletek kielégítése végett; |
| --- | --- |

29.

aggodalommal figyeli a líbiai nép szenvedéseit, az élelmiszerhiányt, az orvosi ellátás hiányát, a fizetések elmaradását és azt, hogy számos adminisztratív feladatot lehetetlen végrehajtani; felkéri a főképviselőt/alelnököt és az EU tagállamait, hogy sürgősen bocsássák a líbiai ideiglenes nemzeti tanács rendelkezésére Líbia befagyasztott vagyoni eszközeinek egy részét az ENSZ Biztonsági Tanácsának szankciókért felelős bizottsága engedélyével és felügyeletével a sürgős szükségletek kielégítése végett;

| 30. | felkéri a Tanácsot és a főkéviselőt/alelnököt, hogy tegyenek további kezdeményezéseket a konfliktus rendezése érdekében, figyelembe véve a Nemzetközi Büntetőbíróság által Kadhafi ezredes, valamint fia, Szaif al-Iszlám Kadhafi és Abdullah asz-Szenúszi ellen nemrégiben kiadott elfogatóparancsot; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Tanácsot és a főkéviselőt/alelnököt, hogy tegyenek további kezdeményezéseket a konfliktus rendezése érdekében, figyelembe véve a Nemzetközi Büntetőbíróság által Kadhafi ezredes, valamint fia, Szaif al-Iszlám Kadhafi és Abdullah asz-Szenúszi ellen nemrégiben kiadott elfogatóparancsot;

| 31. | üdvözli a marokkói reformfolyamatot, különösen a javasolt alkotmányos reformot, amelyet népszavazásra bocsátottak, és amely a kormányzati rendszer modernizálása és a demokrácia felé való nyitása felé tett pozitív lépésnek tekinthető; felszólítja a marokkói politikai pártokat, hogy vegyenek aktívan részt a változás eme folyamatában; hangsúlyozza, hogy továbbra is a polgároknak és a civil szervezeteknek kell a reformfolyamat további végrehajtásának középpontjában állniuk, valamint megjegyzi, hogy Marokkó volt az első olyan ország a régióban, amely az EU-val fenntartott kapcsolataiban „kiemelt státuszt” vívott ki magának; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a marokkói reformfolyamatot, különösen a javasolt alkotmányos reformot, amelyet népszavazásra bocsátottak, és amely a kormányzati rendszer modernizálása és a demokrácia felé való nyitása felé tett pozitív lépésnek tekinthető; felszólítja a marokkói politikai pártokat, hogy vegyenek aktívan részt a változás eme folyamatában; hangsúlyozza, hogy továbbra is a polgároknak és a civil szervezeteknek kell a reformfolyamat további végrehajtásának középpontjában állniuk, valamint megjegyzi, hogy Marokkó volt az első olyan ország a régióban, amely az EU-val fenntartott kapcsolataiban „kiemelt státuszt” vívott ki magának;

| 32. | tudomásul veszi az algériai elnök által bejelentett, a demokratikus folyamat elindítására és az ország jobb kormányzására irányuló kezdeményezéseket, beleértve a szükségállapot megszüntetését és a tervezett alkotmányos reformot; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezést fel kell gyorsítani, és kéri az algériai hatóságokat, hogy egyértelműen kötelezzék el magukat a reformfolyamat mellet, amelybe valamennyi érintett felet be kell vonni, és amelynek nyitottnak kell lennie a civil társadalom előtt; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi az algériai elnök által bejelentett, a demokratikus folyamat elindítására és az ország jobb kormányzására irányuló kezdeményezéseket, beleértve a szükségállapot megszüntetését és a tervezett alkotmányos reformot; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezést fel kell gyorsítani, és kéri az algériai hatóságokat, hogy egyértelműen kötelezzék el magukat a reformfolyamat mellet, amelybe valamennyi érintett felet be kell vonni, és amelynek nyitottnak kell lennie a civil társadalom előtt;

| 33. | üdvözli Jordániában is a politikai reformok iránti elkötelezettséget, különösen a jordán alkotmány felülvizsgálatát és a Nemzeti Párbeszéd Bizottságának munkáját; méltatja a jordániai hatóságok erőfeszítéseit, és hangsúlyozza a reformok konkrét végrehajtásának szükségességét; megjegyzi, hogy az EU beleegyezett abba, hogy Jordánia 2010-ben „kiemelt státuszú” partnerséget kapjon; |
| --- | --- |

33.

üdvözli Jordániában is a politikai reformok iránti elkötelezettséget, különösen a jordán alkotmány felülvizsgálatát és a Nemzeti Párbeszéd Bizottságának munkáját; méltatja a jordániai hatóságok erőfeszítéseit, és hangsúlyozza a reformok konkrét végrehajtásának szükségességét; megjegyzi, hogy az EU beleegyezett abba, hogy Jordánia 2010-ben „kiemelt státuszú” partnerséget kapjon;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog, amelyet a hatóságoknak biztosítaniuk kellene; sürgeti a hatóságokat, hogy az országaikban a vallási felekezeteknek nyújtsanak megbízható és hatékony védelmet, és biztosítsák az összes különböző vallás hívőinek személyes biztonságát és testi épségét; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog, amelyet a hatóságoknak biztosítaniuk kellene; sürgeti a hatóságokat, hogy az országaikban a vallási felekezeteknek nyújtsanak megbízható és hatékony védelmet, és biztosítsák az összes különböző vallás hívőinek személyes biztonságát és testi épségét;

| 35. | határozottan támogatja a Tanács álláspontját, miszerint az európai szomszédságpolitikának meg kell felelnie a déli szomszédság új kihívásainak; üdvözli az EU és a tagállamok azon elkötelezettségét, hogy végigkísérik és támogatják azoknak a kormányoknak a konkrét erőfeszítéseit, amelyek valóban elkötelezettek a politikai és gazdasági reformok, valamint a civil társadalom iránt; üdvözli a dél-mediterrán térséggel foglalkozó munkacsoport főképviselő/alelnök általi létrehozását; |
| --- | --- |

35.

határozottan támogatja a Tanács álláspontját, miszerint az európai szomszédságpolitikának meg kell felelnie a déli szomszédság új kihívásainak; üdvözli az EU és a tagállamok azon elkötelezettségét, hogy végigkísérik és támogatják azoknak a kormányoknak a konkrét erőfeszítéseit, amelyek valóban elkötelezettek a politikai és gazdasági reformok, valamint a civil társadalom iránt; üdvözli a dél-mediterrán térséggel foglalkozó munkacsoport főképviselő/alelnök általi létrehozását;

| 36. | felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a dél-mediterrán országokkal kapcsolatban alkalmazzanak a 2011. május 25-i együttes közleményben megfogalmazott „többért többet” politikán alapuló eseti megközelítést, mely révén a demokrácia fejlődése, a szabad és tisztességes választások és mindenekelőtt az emberi jogok területén elért valós eredményeket jutalmazni kell; |
| --- | --- |

36.

felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a dél-mediterrán országokkal kapcsolatban alkalmazzanak a 2011. május 25-i együttes közleményben megfogalmazott „többért többet” politikán alapuló eseti megközelítést, mely révén a demokrácia fejlődése, a szabad és tisztességes választások és mindenekelőtt az emberi jogok területén elért valós eredményeket jutalmazni kell;

| 37. | kéri az Európai Uniót, hogy továbbra is biztosítsa a szükséges humanitárius segítséget a régióban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, akik közül sokan menekültként élnek az országuk határán; |
| --- | --- |

37.

kéri az Európai Uniót, hogy továbbra is biztosítsa a szükséges humanitárius segítséget a régióban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, akik közül sokan menekültként élnek az országuk határán;

| 38. | üdvözli a régió népeivel kötött „Deauville-i Partnerséget”, melyet a G8-ak tagjai indítottak el; megállapítja, hogy Egyiptom és Tunézia lesznek a partnerségben részt vevő első országok; felkéri a Tanácsot és az EU-tagállamait, hogy koordinálják erőfeszítéseiket a G8-csoport tagjaival, akik készen állnak arra, hogy ezt a partnerséget kiterjesszék a régió valamennyi olyan országára, amely elkötelezi magát a szabad, demokratikus és toleráns társadalmak felé vezető átmenet mellett; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a régió népeivel kötött „Deauville-i Partnerséget”, melyet a G8-ak tagjai indítottak el; megállapítja, hogy Egyiptom és Tunézia lesznek a partnerségben részt vevő első országok; felkéri a Tanácsot és az EU-tagállamait, hogy koordinálják erőfeszítéseiket a G8-csoport tagjaival, akik készen állnak arra, hogy ezt a partnerséget kiterjesszék a régió valamennyi olyan országára, amely elkötelezi magát a szabad, demokratikus és toleráns társadalmak felé vezető átmenet mellett;

*

* *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Jemeni Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, a Marokkói Királyság Átmeneti Nemzeti Tanácsának, kormányának és parlamentjének, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Jordániai Királyság kormányának és parlamentjének, az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának, a Tunéziai Köztársaság kormányának, az ÖET főtitkárának és az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Jemeni Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, a Marokkói Királyság Átmeneti Nemzeti Tanácsának, kormányának és parlamentjének, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Jordániai Királyság kormányának és parlamentjének, az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának, a Tunéziai Köztársaság kormányának, az ÖET főtitkárának és az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0148.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0109.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0154.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/165

---

2011. július 7., csütörtökA demokratizálódást támogató uniós külpolitika

P7_TA(2011)0334

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról (2011/2032(INI))

2013/C 33 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 21. cikkére, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 21. cikkére, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 25. cikkére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre és az EBESZ által 1990-ben Koppenhágában és az 1999-es isztambuli csúcstalálkozón elfogadott kötelezettségvállalásokra – amely utóbbi alkalommal az EBESZ összes részt vevő országa vállalta azt, hogy választásaira nemzetközi megfigyelőket hív, különösen a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát (ODIHR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre és az EBESZ által 1990-ben Koppenhágában és az 1999-es isztambuli csúcstalálkozón elfogadott kötelezettségvállalásokra – amely utóbbi alkalommal az EBESZ összes részt vevő országa vállalta azt, hogy választásaira nemzetközi megfigyelőket hív, különösen a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát (ODIHR),

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, valamint az Emberi Jogok Amerikai Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, valamint az Emberi Jogok Amerikai Egyezményére,

| — | tekintettel az őslakosokról és törzsi népekről szóló, 1989. június 7-i 169.számú ILO-egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakosokról és törzsi népekről szóló, 1989. június 7-i 169.számú ILO-egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., 8. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., 8. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett alapjogi chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett alapjogi chartájára,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodás (2000) 8., 9. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodás (2000) 8., 9. és 96. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A demokrácia előmozdítása és megszilárdítása” (1) című, 2000. december 4-i határozatára, valamint „A regionális, szubregionális és más szervezeteknek és egyezményeknek a demokrácia előmozdításában és megszilárdításában játszott szerepe” (2) című későbbi, 2004. december 20-i állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A demokrácia előmozdítása és megszilárdítása” (1) című, 2000. december 4-i határozatára, valamint „A regionális, szubregionális és más szervezeteknek és egyezményeknek a demokrácia előmozdításában és megszilárdításában játszott szerepe” (2) című későbbi, 2004. december 20-i állásfoglalásra,

| — | tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (EIDHR) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (EIDHR) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletének a Közösség és harmadik országok között létrejövő megállapodásokba való foglalásával kapcsolatos bizottsági közleményről szóló 1996. szeptember 20-i állásfoglalására (3), valamint az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról (4) szóló 2006. február 14-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletének a Közösség és harmadik országok között létrejövő megállapodásokba való foglalásával kapcsolatos bizottsági közleményről szóló 1996. szeptember 20-i állásfoglalására (3), valamint az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról (4) szóló 2006. február 14-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az „EU választási segítségnyújtó és megfigyelő tevékenysége” (5) című bizottsági közleményről szóló, 2001. március 15-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU választási segítségnyújtó és megfigyelő tevékenysége” (5) című bizottsági közleményről szóló, 2001. március 15-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az „Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok és a demokratizálódás támogatása terén betöltött szerepe” című bizottsági közleményről szóló, 2002. április 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok és a demokratizálódás támogatása terén betöltött szerepe” című bizottsági közleményről szóló, 2002. április 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az EU választási megfigyelési küldetései: célok, gyakorlatok és jövőbeni kihívások” (7) című, 2008. május 8-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU választási megfigyelési küldetései: célok, gyakorlatok és jövőbeni kihívások” (7) című, 2008. május 8-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló 2009. október 22-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló 2009. október 22-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2010. március 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2010. március 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A szegénység csökkentése és munkahelyteremtés a fejlődő országokban: a követendő út” című, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására, különösen annak 71., 72. és 73. bekezdésére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység csökkentése és munkahelyteremtés a fejlődő országokban: a követendő út” című, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására, különösen annak 71., 72. és 73. bekezdésére (10),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel 2010. december 16-i állásfoglalására az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. december 16-i állásfoglalására az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (13),

| — | tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (14) |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (14)

| — | tekintettel „Az instabilitásból adódó migrációs hullámokról: az EU külpolitikájának hatálya és szerepe” című, 2011. április 5-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az instabilitásból adódó migrációs hullámokról: az EU külpolitikájának hatálya és szerepe” című, 2011. április 5-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az EU és harmadik országok közötti valamennyi megállapodásra, valamint az e megállapodásokban szereplő emberi jogi és demokráciával kapcsolatos záradékokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és harmadik országok közötti valamennyi megállapodásra, valamint az e megállapodásokban szereplő emberi jogi és demokráciával kapcsolatos záradékokra,

| — | tekintettel a Tanácsnak a „A demokratikus kormányzás támogatása – A megerősített uniós keret felé” című, 2009. május 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a „A demokratikus kormányzás támogatása – A megerősített uniós keret felé” című, 2009. május 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló, 2009. november 17-i, illetve 2010. december 13-i tanácsi következtetéseire, amelyek tartalmazzák a 2010. évi jelentést és a kísérleti országok listáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló, 2009. november 17-i, illetve 2010. december 13-i tanácsi következtetéseire, amelyek tartalmazzák a 2010. évi jelentést és a kísérleti országok listáját,

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács Főtitkársága közös, az Unió külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló dokumentumára (SEC(2009)1095), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács Főtitkársága közös, az Unió külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló dokumentumára (SEC(2009)1095),

| — | tekintettel az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az alábbi címet viselő közös közleményre: „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel”(COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az alábbi címet viselő közös közleményre: „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel”(COM(2011)0200),

| — | tekintettel az Európai Tanács 1993. június 22-i koppenhágai ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 1993. június 22-i koppenhágai ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Bizottság demokratizálódással, emberi jogokkal és emberkereskedelemmel kapcsolatos tematikus és földrajzi pénzügyi eszközeire (az AENEAS, jogutóda, a migrációs és menekültügyi tematikus program, valamint a MIEUX, az EIDHR, az ENPI, a TAIEX, stb.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság demokratizálódással, emberi jogokkal és emberkereskedelemmel kapcsolatos tematikus és földrajzi pénzügyi eszközeire (az AENEAS, jogutóda, a migrációs és menekültügyi tematikus program, valamint a MIEUX, az EIDHR, az ENPI, a TAIEX, stb.),

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár különleges képviselőjének az emberi jogok kérdéséről és a transznacionális vállalatokról és más üzleti vállalkozásokról szóló, 2011. március 21-i jelentésére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár különleges képviselőjének az emberi jogok kérdéséről és a transznacionális vállalatokról és más üzleti vállalkozásokról szóló, 2011. március 21-i jelentésére (16),

| — | tekintettel a bizottsági alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) tisztségének létrehozására, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tényleges működésének 2011. január 1-jei elindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) tisztségének létrehozására, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tényleges működésének 2011. január 1-jei elindítására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság (A7-0231/2011) véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság (A7-0231/2011) véleményére,

| A. | mivel az uniós szerződések az emberi jogokat és a demokráciát az EU alapító értékei és az Unió külső fellépésének elvei és célkitűzései közé sorolják, és ezeket az Uniónak egyetemes elvekként és célkitűzésekként kell propagálnia; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós szerződések az emberi jogokat és a demokráciát az EU alapító értékei és az Unió külső fellépésének elvei és célkitűzései közé sorolják, és ezeket az Uniónak egyetemes elvekként és célkitűzésekként kell propagálnia;

| B. | mivel a demokrácia az emberi jogok és alapvető szabadságok, az összes társadalmi csoport iránti tolerancia és az egyének esélyegyenlősége legjobb biztosítéka; |
| --- | --- |

B.

mivel a demokrácia az emberi jogok és alapvető szabadságok, az összes társadalmi csoport iránti tolerancia és az egyének esélyegyenlősége legjobb biztosítéka;

| C. | mivel a demokrácia egyetemes értékké vált, de a demokratikus rendszerek formájukat és alakjukat tekintve eltérőek lehetnek, ahogy azt az Európai Unió 27 tagállama példázza, amelyek a történelem, a kultúra és a körülmények által alakított különböző, de egyformán érvényes demokráciaformával rendelkeznek, illetve maga az Európai Unió, amely – a világon egyedülálló módon – a nemzetek feletti demokrácia egy formáját képviseli; mivel nem egyetlen demokráciamodell vagy egyetlen demokráciaprogram létezik, hanem egy, a demokrácia alapvető elemeirőe vonatkozó elfogadott megállapodás; |
| --- | --- |

C.

mivel a demokrácia egyetemes értékké vált, de a demokratikus rendszerek formájukat és alakjukat tekintve eltérőek lehetnek, ahogy azt az Európai Unió 27 tagállama példázza, amelyek a történelem, a kultúra és a körülmények által alakított különböző, de egyformán érvényes demokráciaformával rendelkeznek, illetve maga az Európai Unió, amely – a világon egyedülálló módon – a nemzetek feletti demokrácia egy formáját képviseli; mivel nem egyetlen demokráciamodell vagy egyetlen demokráciaprogram létezik, hanem egy, a demokrácia alapvető elemeirőe vonatkozó elfogadott megállapodás;

| D. | mivel ezeket az ENSZ közgyűlésének két állásfoglalásában (17) határozták meg; |
| --- | --- |

D.

mivel ezeket az ENSZ közgyűlésének két állásfoglalásában (17) határozták meg;

| E. | mivel az emberi jogok és a demokrácia elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz, és az egyének csak a demokráciában élvezhetik teljes körűn emberi jogaikat és alapvető szabadságaikat; illetve mivel a demokrácia csak az emberi jogok tiszteletben tartása mellett létezhet; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok és a demokrácia elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz, és az egyének csak a demokráciában élvezhetik teljes körűn emberi jogaikat és alapvető szabadságaikat; illetve mivel a demokrácia csak az emberi jogok tiszteletben tartása mellett létezhet;

| F. | mivel a jogállamiságnak érvényesülnie kell jogilag és a gyakorlatban is a törvény előtti egyenlőséget biztosítva, a magántulajdonhoz való jogot elismerve, illetve a hatóságok önkényes beavatkozásának tilalmát biztosítva, és ezért arra kötelezi a közintézményeket, hogy hatáskörüket átlátható és elszámoltatható, választott és köztisztviselők útján gyakorolják egy független és részrehajlástól mentes bírói karral; |
| --- | --- |

F.

mivel a jogállamiságnak érvényesülnie kell jogilag és a gyakorlatban is a törvény előtti egyenlőséget biztosítva, a magántulajdonhoz való jogot elismerve, illetve a hatóságok önkényes beavatkozásának tilalmát biztosítva, és ezért arra kötelezi a közintézményeket, hogy hatáskörüket átlátható és elszámoltatható, választott és köztisztviselők útján gyakorolják egy független és részrehajlástól mentes bírói karral;

| G. | mivel az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség kiemelten fontos; és mivel mindenkinek joga van arra, hogy az emberi jogokat fajra, nemre, szexuális irányultságra, nyelvre, vallásra, politikai vagy más véleményre, nemzeti vagy társadalmi származásra, születési vagy minden egyéb helyzetre tekintet nélkül élvezhesse; mivel a demokráciának biztosítania kell mindenkinek – köztük a kisebbségekhez tartozóknak, az őslakos népeknek és egyéb veszélyeztetett csoportoknak – a jogait; mivel a valódi demokráciának előfeltétele, hogy a férfiak és nők egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a politikai életben és a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

G.

mivel az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség kiemelten fontos; és mivel mindenkinek joga van arra, hogy az emberi jogokat fajra, nemre, szexuális irányultságra, nyelvre, vallásra, politikai vagy más véleményre, nemzeti vagy társadalmi származásra, születési vagy minden egyéb helyzetre tekintet nélkül élvezhesse; mivel a demokráciának biztosítania kell mindenkinek – köztük a kisebbségekhez tartozóknak, az őslakos népeknek és egyéb veszélyeztetett csoportoknak – a jogait; mivel a valódi demokráciának előfeltétele, hogy a férfiak és nők egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a politikai életben és a döntéshozatalban;

| H. | mivel a demokratikus kormányzás többek között magában foglalja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmét, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, a parlamentek és a helyi hatóságok fontos szerepét a döntéshozatalban, illetve a közpénzek átlátható kezelését; mivel a demokrácia egyik lényegi eleme a vezetők és köztisztviselők elszámoltathatósága a polgárok felé; mivel ezzel összefüggésben a korrupció elleni küzdelem kiemelten fontos; és mivel a demokratikus kormányzás együtt jár a biztonsági ágazat polgári ellenőrzésével; |
| --- | --- |

H.

mivel a demokratikus kormányzás többek között magában foglalja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmét, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, a parlamentek és a helyi hatóságok fontos szerepét a döntéshozatalban, illetve a közpénzek átlátható kezelését; mivel a demokrácia egyik lényegi eleme a vezetők és köztisztviselők elszámoltathatósága a polgárok felé; mivel ezzel összefüggésben a korrupció elleni küzdelem kiemelten fontos; és mivel a demokratikus kormányzás együtt jár a biztonsági ágazat polgári ellenőrzésével;

| I. | mivel minden polgárnak joga van időszakonként szabad és tisztességes választásokon szavazni, és közhivatal elnyeréséért indulni a választáson; |
| --- | --- |

I.

mivel minden polgárnak joga van időszakonként szabad és tisztességes választásokon szavazni, és közhivatal elnyeréséért indulni a választáson;

| J. | mivel a véleményszabadság és a politikai, társadalmi és gazdasági vélemény tágan értelmezett, állami büntetés veszélye nélküli kifejezése – a több forrásból való tájékozódás lehetőségéhez hasonlóan – egyetemes jog; |
| --- | --- |

J.

mivel a véleményszabadság és a politikai, társadalmi és gazdasági vélemény tágan értelmezett, állami büntetés veszélye nélküli kifejezése – a több forrásból való tájékozódás lehetőségéhez hasonlóan – egyetemes jog;

| K. | mivel minden polgárnak joga van önálló egyesületeket és szervezeteket alapítani, az önálló politikai pártokat és érdekcsoportokat is ideértve; |
| --- | --- |

K.

mivel minden polgárnak joga van önálló egyesületeket és szervezeteket alapítani, az önálló politikai pártokat és érdekcsoportokat is ideértve;

| L. | mivel a politikai pártok és az általuk képviselt politikai nézetek, érdekek és regionális vagy közösségi kapcsolatok alapvető fontosságúak; mivel a politikai pártoknak a kormányzat vagy vezető tisztségviselők befolyásától mentesen kell működniük; mivel a választott kormánypárti vagy ellenzéki képviselőknek felhatalmazással és erőforrásokkal kell rendelkezniük a jogszabályok és a nemzeti költségvetés megvitatására és elfogadására, és arra, hogy elszámoltassák a kormányt a közigazgatási feladatok elvégzéséért és a pénzeszközök felhasználásáért; mivel az erős parlament mint a politikai és társadalmi rendre irányuló, egymással versengő koncepciók békés megvitatásának nyilvános fóruma és a nemzeti jogalkotási döntéshozó testületek kulcsfontosságúak a részvételi demokrácia megtapasztalása szempontjából; |
| --- | --- |

L.

mivel a politikai pártok és az általuk képviselt politikai nézetek, érdekek és regionális vagy közösségi kapcsolatok alapvető fontosságúak; mivel a politikai pártoknak a kormányzat vagy vezető tisztségviselők befolyásától mentesen kell működniük; mivel a választott kormánypárti vagy ellenzéki képviselőknek felhatalmazással és erőforrásokkal kell rendelkezniük a jogszabályok és a nemzeti költségvetés megvitatására és elfogadására, és arra, hogy elszámoltassák a kormányt a közigazgatási feladatok elvégzéséért és a pénzeszközök felhasználásáért; mivel az erős parlament mint a politikai és társadalmi rendre irányuló, egymással versengő koncepciók békés megvitatásának nyilvános fóruma és a nemzeti jogalkotási döntéshozó testületek kulcsfontosságúak a részvételi demokrácia megtapasztalása szempontjából;

| M. | mivel a civil társadalmi szervezetek és nem állami szereplők a jól működő demokrácia létfontosságú építőkövei, és a mélyen a társadalomban gyökerező demokratikus kultúra létrehozása szempontjából kulcsfontosságúak; mivel ők irányítják a közigényt, és elszámoltatják a hatóságokat fellépéseikért; |
| --- | --- |

M.

mivel a civil társadalmi szervezetek és nem állami szereplők a jól működő demokrácia létfontosságú építőkövei, és a mélyen a társadalomban gyökerező demokratikus kultúra létrehozása szempontjából kulcsfontosságúak; mivel ők irányítják a közigényt, és elszámoltatják a hatóságokat fellépéseikért;

| N. | mivel a független és sokszínű média alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy sokféle vélemény és nézőpont kerüljön a nyilvánosság elé; és mivel az információhoz való szabad hozzáférés és a kommunikációhoz való jog, illetve a cenzúramentes internethozzáférés (az internet szabadsága) egyetemes jogok, amelyek a közéletben megvalósuló átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához nélkülözhetetlenek; |
| --- | --- |

N.

mivel a független és sokszínű média alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy sokféle vélemény és nézőpont kerüljön a nyilvánosság elé; és mivel az információhoz való szabad hozzáférés és a kommunikációhoz való jog, illetve a cenzúramentes internethozzáférés (az internet szabadsága) egyetemes jogok, amelyek a közéletben megvalósuló átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához nélkülözhetetlenek;

| O. | mivel véleménye szerint a demokratikus értékek oktatása – az oktatási intézményeken belüli döntéshozásban való, életkornak megfelelő részvételhez hasonlóan – fontos a demokrácia fenntartásához; |
| --- | --- |

O.

mivel véleménye szerint a demokratikus értékek oktatása – az oktatási intézményeken belüli döntéshozásban való, életkornak megfelelő részvételhez hasonlóan – fontos a demokrácia fenntartásához;

| P. | mivel az uniós intézményeknek a demokrácia alapvető elemeit konkrét területek támogatása során építőelemként kell használni, harmadik országokat így segítve ahhoz, hogy a demokrácia kialakítása során saját útjukat járják; |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós intézményeknek a demokrácia alapvető elemeit konkrét területek támogatása során építőelemként kell használni, harmadik országokat így segítve ahhoz, hogy a demokrácia kialakítása során saját útjukat járják;

| Q. | mivel az EU külkapcsolatai keretében történő demokráciaépítésről szóló 2009. és 2010. évi tanácsi következtetések is tartalmazzák ezeket az elemeket; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU külkapcsolatai keretében történő demokráciaépítésről szóló 2009. és 2010. évi tanácsi következtetések is tartalmazzák ezeket az elemeket;

| R. | mivel az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (EJEE) való csatlakozása erősíti az emberi jogok védelmének európai rendszerét, és szilárdabbá teszi az EU helyzetét harmadik országokkal szemben; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (EJEE) való csatlakozása erősíti az emberi jogok védelmének európai rendszerét, és szilárdabbá teszi az EU helyzetét harmadik országokkal szemben;

| S. | mivel kiemelten fontos annak megerősítése, hogy a polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok kölcsönösen függnek egymástól és egymást erősítik, és csakis valamennyi említett jog együttes érvényesülése segítheti elő a valódi demokrácia létrejöttét; mivel a demokrácia a legjobb eszköz az emberi jogok garantálására és védelmére, és lehetővé teszi a gazdasági fejlődést; mivel a civil társadalomnak a kormányzás folyamatában való aktív részvétele és ahhoz való hozzájárulása döntő fontosságú, és míg ezt túl gyakran hanyagolják el; |
| --- | --- |

S.

mivel kiemelten fontos annak megerősítése, hogy a polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok kölcsönösen függnek egymástól és egymást erősítik, és csakis valamennyi említett jog együttes érvényesülése segítheti elő a valódi demokrácia létrejöttét; mivel a demokrácia a legjobb eszköz az emberi jogok garantálására és védelmére, és lehetővé teszi a gazdasági fejlődést; mivel a civil társadalomnak a kormányzás folyamatában való aktív részvétele és ahhoz való hozzájárulása döntő fontosságú, és míg ezt túl gyakran hanyagolják el;

| T. | mivel a demokráciát támogató cselekvési programjában a Tanács kinyilvánította, hogy fokozni kívánja a támogatás hatékonyságát és koherenciáját, de azt is elismerte, hogy e tekintetben korlátozott előrelépés történt; |
| --- | --- |

T.

mivel a demokráciát támogató cselekvési programjában a Tanács kinyilvánította, hogy fokozni kívánja a támogatás hatékonyságát és koherenciáját, de azt is elismerte, hogy e tekintetben korlátozott előrelépés történt;

| U. | mivel az Unió a demokráciát és az emberi jogokat támogató eszközök egész arzenáljával rendelkezik (például az emberi jogok tiszteletben tartásával és a demokráciával foglalkozó védzáradékot tartalmazó politikai, gazdasági és kereskedelmi megállapodások és partnerségek, a fenntartható fejlődésre és felelős kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző intézkedés (GSP+), politikai párbeszédek, közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) intézkedések, az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) missziók, speciális finanszírozási eszközök, együttműködési projekteket és megfigyelő missziók); mivel azonban ezekből egységes és eredményorientált emberi jogi és demokráciapolitikát kell létrehozni, amely valamennyi ország egyedi helyzetéhez alkalmazkodó, szabványos módszertanon alapul, amely egyidejűleg felszámolja és elkerüli az EU demokratizálását célzó külpolitikában az újabb kohéziós ellentétek és kettős standardok létrejöttének lehetőségét, különös figyelmet fordít a törékeny és a konfliktust követő helyzetek egyedi igényeire, valamint kapcsolódó célkitűzésként előmozdítja a demokráciát, az emberi jogokat és a fejlődést; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió a demokráciát és az emberi jogokat támogató eszközök egész arzenáljával rendelkezik (például az emberi jogok tiszteletben tartásával és a demokráciával foglalkozó védzáradékot tartalmazó politikai, gazdasági és kereskedelmi megállapodások és partnerségek, a fenntartható fejlődésre és felelős kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző intézkedés (GSP+), politikai párbeszédek, közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) intézkedések, az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) missziók, speciális finanszírozási eszközök, együttműködési projekteket és megfigyelő missziók); mivel azonban ezekből egységes és eredményorientált emberi jogi és demokráciapolitikát kell létrehozni, amely valamennyi ország egyedi helyzetéhez alkalmazkodó, szabványos módszertanon alapul, amely egyidejűleg felszámolja és elkerüli az EU demokratizálását célzó külpolitikában az újabb kohéziós ellentétek és kettős standardok létrejöttének lehetőségét, különös figyelmet fordít a törékeny és a konfliktust követő helyzetek egyedi igényeire, valamint kapcsolódó célkitűzésként előmozdítja a demokráciát, az emberi jogokat és a fejlődést;

| V. | mivel az EU-nak a kereskedelmi kedvezmények – például a GSP+ – odaítéléséről vagy megvonásáról történő döntéshozatal során sokkal érzékenyebbnek kell lennie az adott ország társadalmi, politikai, gazdasági és stratégiai körülményeire; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU-nak a kereskedelmi kedvezmények – például a GSP+ – odaítéléséről vagy megvonásáról történő döntéshozatal során sokkal érzékenyebbnek kell lennie az adott ország társadalmi, politikai, gazdasági és stratégiai körülményeire;

| W. | mivel az EU-nak a nemzetközi szervezetekben folytatott tevékenységén keresztül fokozottan törekednie kell a demokráciával összefüggő normák és elemek előmozdítására, és folytatnia kell az uniós tagállamok részvételével lezajlott fórumokon tett kötelezettségvállalások és kötelezettségek eredményes végrehajtását; |
| --- | --- |

W.

mivel az EU-nak a nemzetközi szervezetekben folytatott tevékenységén keresztül fokozottan törekednie kell a demokráciával összefüggő normák és elemek előmozdítására, és folytatnia kell az uniós tagállamok részvételével lezajlott fórumokon tett kötelezettségvállalások és kötelezettségek eredményes végrehajtását;

| X. | mivel az EU nemzetközi megállapodásaiban rögzített, jogilag kötelező emberi jogi záradékok nyomon követésével és végrehajtásával kapcsolatban továbbra is óriásiak a kihívások; mivel az Unió és partnerországa között létrejött valamely nemzetközi megállapodásnak az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos súlyos jogsértésekre válaszul történő felmondása olyan eszköz, amelyet bizonyos helyzetekben alkalmazni kell; mivel annak ellenére, hogy egyes harmadik országok sorozatosan megsértik az emberi jogokról és a demokráciáról szóló záradékokat és nem tartják tiszteletben a nemzetközi megállapodásokban szereplő kötelezettségeiket, mégis ezen országokat ritkán sújtják szankciókkal vagy számoltatják el megfelelően, még akkor is, ha súlyos emberi jogi jogsértések történnek; mivel az EU következetesen elmulasztja igénybe venni ezt az eszközt, aláássa az Unió mint a nemzetközi színpad erős és határozott szereplője hitelességét; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU nemzetközi megállapodásaiban rögzített, jogilag kötelező emberi jogi záradékok nyomon követésével és végrehajtásával kapcsolatban továbbra is óriásiak a kihívások; mivel az Unió és partnerországa között létrejött valamely nemzetközi megállapodásnak az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos súlyos jogsértésekre válaszul történő felmondása olyan eszköz, amelyet bizonyos helyzetekben alkalmazni kell; mivel annak ellenére, hogy egyes harmadik országok sorozatosan megsértik az emberi jogokról és a demokráciáról szóló záradékokat és nem tartják tiszteletben a nemzetközi megállapodásokban szereplő kötelezettségeiket, mégis ezen országokat ritkán sújtják szankciókkal vagy számoltatják el megfelelően, még akkor is, ha súlyos emberi jogi jogsértések történnek; mivel az EU következetesen elmulasztja igénybe venni ezt az eszközt, aláássa az Unió mint a nemzetközi színpad erős és határozott szereplője hitelességét;

| Y. | mivel a szankciókat igazságosan, mértékkel és intelligens módon kell megválasztani, és a lakosok semmi esetre sem lehetnek e szankciók első áldozatai; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szankciókat igazságosan, mértékkel és intelligens módon kell megválasztani, és a lakosok semmi esetre sem lehetnek e szankciók első áldozatai;

| Z. | mivel e téren az Unió a reformok serkentésére szolgáló valódi ösztönző politikával rendelkezik, azonban politikai indokokból – különösen azért, mert más prioritásokkal összefüggésben a demokrácia előmozdításának és az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát nem ismerik fel, illetve nincs egyetértés ezzel kapcsolatban az EU-ban – nem használta ki teljes mértékben az e politikában rejlő potenciált; mivel a demokratizálódás támogatására szolgáló külső pénzügyi eszközök összehangolt felhasználásának elvben nincs strukturális és jogi akadálya; |
| --- | --- |

Z.

mivel e téren az Unió a reformok serkentésére szolgáló valódi ösztönző politikával rendelkezik, azonban politikai indokokból – különösen azért, mert más prioritásokkal összefüggésben a demokrácia előmozdításának és az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát nem ismerik fel, illetve nincs egyetértés ezzel kapcsolatban az EU-ban – nem használta ki teljes mértékben az e politikában rejlő potenciált; mivel a demokratizálódás támogatására szolgáló külső pénzügyi eszközök összehangolt felhasználásának elvben nincs strukturális és jogi akadálya;

| AA. | mivel az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 18-án elfogadott 63/168. határozat a halálbüntetés alkalmazását illetően globális moratóriumra hív fel; mivel a halálbüntetést még mindig a világ számos országában alkalmazzák – olykor kiskorúak esetében is – büntetési módként, |
| --- | --- |

AA.

mivel az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 18-án elfogadott 63/168. határozat a halálbüntetés alkalmazását illetően globális moratóriumra hív fel; mivel a halálbüntetést még mindig a világ számos országában alkalmazzák – olykor kiskorúak esetében is – büntetési módként,

| AB. | mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) az európai politika egyik kulcsfontosságú összetevője, mivel olyan fellépéseket helyez középpontba, amelyek kétoldalú együttműködési eszközökkel nem valósíthatók meg, |
| --- | --- |

AB.

mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) az európai politika egyik kulcsfontosságú összetevője, mivel olyan fellépéseket helyez középpontba, amelyek kétoldalú együttműködési eszközökkel nem valósíthatók meg,

| AC. | mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze finanszírozza a demokratikus konszolidáció terén folytatott interakciók alapvető eszközét képező európai uniós választási megfigyelő missziókat, mivel azonban az ezek által megfogalmazott ajánlások nyomon követése és végrehajtása gyakran elmarad, |
| --- | --- |

AC.

mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze finanszírozza a demokratikus konszolidáció terén folytatott interakciók alapvető eszközét képező európai uniós választási megfigyelő missziókat, mivel azonban az ezek által megfogalmazott ajánlások nyomon követése és végrehajtása gyakran elmarad,

| AD. | mivel ez a helyzet azért alakulhatott ki, mert az ezeket az uniós választási megfigyelési missziókat fogadó országok kormányai részéről hiányzik a politikai akarat, illetve mert az Európai Bizottság és a tagállamok nem tudnak ezen ajánlásokra épülő, főként az újonnan megválasztott parlamentek számára célzott támogatási programokat létrehozni, |
| --- | --- |

AD.

mivel ez a helyzet azért alakulhatott ki, mert az ezeket az uniós választási megfigyelési missziókat fogadó országok kormányai részéről hiányzik a politikai akarat, illetve mert az Európai Bizottság és a tagállamok nem tudnak ezen ajánlásokra épülő, főként az újonnan megválasztott parlamentek számára célzott támogatási programokat létrehozni,

| AE. | mivel az Európai Parlament még mindig nem rendelkezik olyan megfelelően részletes elemzésekkel, amelyek alapján értékelni tudná az Unió, így annak tagállamai által a demokráciához nyújtott támogatás alkalmazási körét; mivel ez részben azoknak az átláthatósággal, a dokumentumokhoz való hozzáféréssel és a konzultációval kapcsolatos kérdéseknek tudható be, amelyeket a Tanács még nem oldott meg, |
| --- | --- |

AE.

mivel az Európai Parlament még mindig nem rendelkezik olyan megfelelően részletes elemzésekkel, amelyek alapján értékelni tudná az Unió, így annak tagállamai által a demokráciához nyújtott támogatás alkalmazási körét; mivel ez részben azoknak az átláthatósággal, a dokumentumokhoz való hozzáféréssel és a konzultációval kapcsolatos kérdéseknek tudható be, amelyeket a Tanács még nem oldott meg,

| AF. | mivel a valódi demokratizálódással, az emberi jogok tényleges tiszteletben tartásával és a helyi lakosság ténylegesen jobb gazdasági kilátásaival kapcsolatos célkitűzések csak a teljes feltételhez kötöttség elvének alkalmazásával valósíthatók meg; mivel a feltételhez kötöttség elvét a kedvezményezett országokkal együtt, a helyi lakosság tényleges igényeinek kellő figyelembevételével kell meghatározni, mind a kormányokkal, mind a civil társadalommal való szoros konzultáció alapján, |
| --- | --- |

AF.

mivel a valódi demokratizálódással, az emberi jogok tényleges tiszteletben tartásával és a helyi lakosság ténylegesen jobb gazdasági kilátásaival kapcsolatos célkitűzések csak a teljes feltételhez kötöttség elvének alkalmazásával valósíthatók meg; mivel a feltételhez kötöttség elvét a kedvezményezett országokkal együtt, a helyi lakosság tényleges igényeinek kellő figyelembevételével kell meghatározni, mind a kormányokkal, mind a civil társadalommal való szoros konzultáció alapján,

| AG. | mivel a politikai pártok és a szabadon és tisztességesen megválasztott parlamentek minden demokrácia és demokratizálódási folyamat szempontjából igen fontosak, és mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének támogatása és alkalmazása még nem áll összhangban az említett szereplők korábbi fontosságával, |
| --- | --- |

AG.

mivel a politikai pártok és a szabadon és tisztességesen megválasztott parlamentek minden demokrácia és demokratizálódási folyamat szempontjából igen fontosak, és mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének támogatása és alkalmazása még nem áll összhangban az említett szereplők korábbi fontosságával,

| AH. | mivel a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN WOMEN) munkája alapvető a nők demokratizálódási folyamathoz való hozzájárulásának és e folyamatban való részvételének támogatásához, |
| --- | --- |

AH.

mivel a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN WOMEN) munkája alapvető a nők demokratizálódási folyamathoz való hozzájárulásának és e folyamatban való részvételének támogatásához,

| AI. | mivel az uniós intézmények körében széles körű konszenzus alakult ki a demokrácia többdimenziós, összetett és hosszú távú jellegével kapcsolatban, azonban a Bizottság és a tagállamok a demokráciát támogató intézkedések tervezése és végrehajtása során nem a teljes választási ciklust vették figyelembe, |
| --- | --- |

AI.

mivel az uniós intézmények körében széles körű konszenzus alakult ki a demokrácia többdimenziós, összetett és hosszú távú jellegével kapcsolatban, azonban a Bizottság és a tagállamok a demokráciát támogató intézkedések tervezése és végrehajtása során nem a teljes választási ciklust vették figyelembe,

| AJ. | mivel a demokratizálódó államokban a nők és a kisgyermekek különösen ki vannak téve az emberkereskedelem veszélyének, a prostitúció céljából történő emberkereskedelmet is beleértve, |
| --- | --- |

AJ.

mivel a demokratizálódó államokban a nők és a kisgyermekek különösen ki vannak téve az emberkereskedelem veszélyének, a prostitúció céljából történő emberkereskedelmet is beleértve,

A paradigmaváltás szükségessége

| 1. | úgy véli, hogy csakis jogállamiságon alapuló demokráciák szolgálhatnak az Európai Unió és a harmadik országok közötti, mindkét fél, illetve e felek lakosságainak szükségleteivel és érdekeivel összhangban lévő, kiegyensúlyozott strukturális partnerségek alapjául; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy csakis jogállamiságon alapuló demokráciák szolgálhatnak az Európai Unió és a harmadik országok közötti, mindkét fél, illetve e felek lakosságainak szükségleteivel és érdekeivel összhangban lévő, kiegyensúlyozott strukturális partnerségek alapjául;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a párbeszéden és egyeztetésen alapuló partnerségek fokozzák a demokráciaépítési folyamatért és a demokratikus kormányzás elemeiért való felelősségvállalást; felkéri az összes uniós intézményt, hogy törekedjenek fokozottabban a szóban forgó párbeszédek egységesebb, következetesebb és összehangoltabb felhasználására; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a párbeszéden és egyeztetésen alapuló partnerségek fokozzák a demokráciaépítési folyamatért és a demokratikus kormányzás elemeiért való felelősségvállalást; felkéri az összes uniós intézményt, hogy törekedjenek fokozottabban a szóban forgó párbeszédek egységesebb, következetesebb és összehangoltabb felhasználására;

| 3. | úgy véli, hogy az EU csak akkor lesz képes megszilárdítani a nemzetközi színtéren „puha hatalomként” (soft power) játszott szerepét, ha az emberi jogok védelme valódi prioritást képez a harmadik országokkal kapcsolatban folytatott politikájában; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az EU csak akkor lesz képes megszilárdítani a nemzetközi színtéren „puha hatalomként” (soft power) játszott szerepét, ha az emberi jogok védelme valódi prioritást képez a harmadik országokkal kapcsolatban folytatott politikájában;

| 4. | rámutat arra, hogy amennyiben az EU hiteles, következetes külpolitikát kíván folytatni, és támogatni kívánja a demokrácia fejlődését, kulcsfontosságú, hogy az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartása terén uniós és tagállami szinten alkalmazott politikájával mindenkor példát mutasson; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy amennyiben az EU hiteles, következetes külpolitikát kíván folytatni, és támogatni kívánja a demokrácia fejlődését, kulcsfontosságú, hogy az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartása terén uniós és tagállami szinten alkalmazott politikájával mindenkor példát mutasson;

| 5. | úgy véli, hogy a szegénység elleni küzdelem és az országok fejlődésének útjában álló akadályok felszámolása döntő mértékben hozzájárhat a demokratikus folyamatokhoz; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a szegénység elleni küzdelem és az országok fejlődésének útjában álló akadályok felszámolása döntő mértékben hozzájárhat a demokratikus folyamatokhoz;

| 6. | megjegyzi, megjegyzi, hogy az észak-afrikai és közel-keleti országokban zajló események rávilágítottak a biztonság – különösen az illegális bevándorlás elleni küzdelem – és a stabilitás középpontba állításának korlátaira, melyek nem tették lehetővé a szegénység és a társadalmi igazságtalanságok csökkentését; hangsúlyozza továbbá, hogy a „biztonság kontra demokrácia” hamis dilemma, hiszen egy demokratikus és elszámoltatható kormányzás nélküli társadalomban nem létezhet emberi biztonság; úgy véli, hogy bár a gazdaság fejlődött, az ebből származó előnyök elosztása nem volt igazságos; véleménye szerint ezért a szociális igazságosságot és az egyenlőtlenségek elleni küzdelmet az Unió külpolitikának alapvető célkitűzésévé kell tenni, mivel azok a békés, virágzó és demokratikus társadalom elengedhetetlen tényezői; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, megjegyzi, hogy az észak-afrikai és közel-keleti országokban zajló események rávilágítottak a biztonság – különösen az illegális bevándorlás elleni küzdelem – és a stabilitás középpontba állításának korlátaira, melyek nem tették lehetővé a szegénység és a társadalmi igazságtalanságok csökkentését; hangsúlyozza továbbá, hogy a „biztonság kontra demokrácia” hamis dilemma, hiszen egy demokratikus és elszámoltatható kormányzás nélküli társadalomban nem létezhet emberi biztonság; úgy véli, hogy bár a gazdaság fejlődött, az ebből származó előnyök elosztása nem volt igazságos; véleménye szerint ezért a szociális igazságosságot és az egyenlőtlenségek elleni küzdelmet az Unió külpolitikának alapvető célkitűzésévé kell tenni, mivel azok a békés, virágzó és demokratikus társadalom elengedhetetlen tényezői;

| 7. | rámutat a lakosság érdekeit szolgáló, a jogállamiságot, az alapvető emberi jogokat és szabadságokat tiszteletben tartó, szerves, fenntartható és átfogó fejlődésen alapuló, a valódi demokratikus konszolidációra irányuló paradigmaváltás szükségességére; úgy véli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell a demokratikus társadalom fejlődését előmozdító környezet megteremtését; |
| --- | --- |

7.

rámutat a lakosság érdekeit szolgáló, a jogállamiságot, az alapvető emberi jogokat és szabadságokat tiszteletben tartó, szerves, fenntartható és átfogó fejlődésen alapuló, a valódi demokratikus konszolidációra irányuló paradigmaváltás szükségességére; úgy véli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell a demokratikus társadalom fejlődését előmozdító környezet megteremtését;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia mint kormányzati rendszer mechanizmusokat határoz meg a politikai hatalom elosztására és a konfliktuskezelésre, amelyek elengedhetetlen feltételei a stabil és békés társadalmaknak; megjegyzi mindazonáltal, hogy a demokráciát az adott országon belül kell kialakítani, külső szereplők nem írhatják elő mesterségesen; álláspontja szerint az Unió a nemzetközi közösség más szereplőivel együtt aktív szerepet játszhat a demokratikus konszolidáció elősegítésének folyamatában; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia mint kormányzati rendszer mechanizmusokat határoz meg a politikai hatalom elosztására és a konfliktuskezelésre, amelyek elengedhetetlen feltételei a stabil és békés társadalmaknak; megjegyzi mindazonáltal, hogy a demokráciát az adott országon belül kell kialakítani, külső szereplők nem írhatják elő mesterségesen; álláspontja szerint az Unió a nemzetközi közösség más szereplőivel együtt aktív szerepet játszhat a demokratikus konszolidáció elősegítésének folyamatában;

| 9. | úgy véli, hogy amennyiben egy demokratizálódási folyamatot sikerre kívánnak vinni, elengedhetetlen, hogy a lakosság alapvető jogai – úgymint az oktatáshoz, egészséghez és foglalkoztatáshoz való jog – tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a folyamat keretében foglalkozzanak az érintett ország társadalmi és gazdasági fejlődésével; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy amennyiben egy demokratizálódási folyamatot sikerre kívánnak vinni, elengedhetetlen, hogy a lakosság alapvető jogai – úgymint az oktatáshoz, egészséghez és foglalkoztatáshoz való jog – tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a folyamat keretében foglalkozzanak az érintett ország társadalmi és gazdasági fejlődésével;

| 10. | véleménye szerint a közép- és kelet-európai kommunista diktatúrák összeomlását követő demokratikus átmenet tapasztalatait az újonnan felemelkedő észak-afrikai és a tágabb értelemben vett közel-keleti demokratikus erőkkel is meg kell osztani; szorgalmazza, hogy a Bizottság és az EKSZ vállaljon aktívabb szerepet az említett fontos szomszédos régióban kibontakozó demokratizálódási folyamatban; sürgeti az európai pártokat, hogy dolgozzanak ki pártközi együttműködési programokat a feltörekvő partnerekkel valamennyi szomszédos régióban; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint a közép- és kelet-európai kommunista diktatúrák összeomlását követő demokratikus átmenet tapasztalatait az újonnan felemelkedő észak-afrikai és a tágabb értelemben vett közel-keleti demokratikus erőkkel is meg kell osztani; szorgalmazza, hogy a Bizottság és az EKSZ vállaljon aktívabb szerepet az említett fontos szomszédos régióban kibontakozó demokratizálódási folyamatban; sürgeti az európai pártokat, hogy dolgozzanak ki pártközi együttműködési programokat a feltörekvő partnerekkel valamennyi szomszédos régióban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy ezentúl előtérbe kell helyezni az Unió meglévő – az egyes országok helyzetére alkalmazott stratégiákban összefogott – eszközeinek és ösztönzőinek fokozottabb és erőteljesebb használatát, valamint a végrehajtásban jelentkező következetlenségek és kettős mércék felszámolását, amelyek gyengítik Európa megítélését és az EU erős és következetes külpolitika alkalmazására való képességét; hangsúlyozza, hogy ehhez a megközelítéshez valódi politikai változásra van szükség, melynek során a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok az Unió külpolitikájának sarokkövévé válnak, és azon túl, hogy politikai célkitűzéssé alakulnak, az Unió építőelemeinek, sőt magának a szerkezetének a részét alkotják; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy ezentúl előtérbe kell helyezni az Unió meglévő – az egyes országok helyzetére alkalmazott stratégiákban összefogott – eszközeinek és ösztönzőinek fokozottabb és erőteljesebb használatát, valamint a végrehajtásban jelentkező következetlenségek és kettős mércék felszámolását, amelyek gyengítik Európa megítélését és az EU erős és következetes külpolitika alkalmazására való képességét; hangsúlyozza, hogy ehhez a megközelítéshez valódi politikai változásra van szükség, melynek során a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok az Unió külpolitikájának sarokkövévé válnak, és azon túl, hogy politikai célkitűzéssé alakulnak, az Unió építőelemeinek, sőt magának a szerkezetének a részét alkotják;

| 12. | kéri, hogy a nemzetközi megállapodásokat, az országstratégiai dokumentumokat, a cselekvési terveket, a GSP+ programot, valamint az Unió és a harmadik országok közötti valamennyi szerződéses kapcsolatot erősítsék meg az emberi jogokra, a demokráciára és az őslakos népeknek a döntéshozatalt megelőző előzetes konzultációhoz való jogára vonatkozó, világosabban megfogalmazott záradékok, valamint felelősségteljes kormányzás, a meg nem felelés esetén alkalmazandó egyedi (minimum a cotonou-i megállapodásban foglaltakat alapul vevő) mechanizmusok, egyedi, mérhető, megvalósítható, határidőhöz kötött feltételekhez kapcsolódó, az elért előrelépés értékelését célzó kötelezettségvállalások, és azok végrehajtása konkrét menetrendjének biztosítása révén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a cotonou-i megállapodásban foglalt emberi jogi záradékok ellenére az EU – a „szokásos ügymenet” szerinti kapcsolat jegyében – gyakran szemet huny a cotonou-i megállapodáshoz csatlakozott egyes partnerországok kormányai által elkövetett folyamatos és rendszeres emberi jogi jogsértések felett; kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el az emberi jogi jogsértések akadályozását célzó, következetes politikákat, például csökkentse a pénzügyi keretösszegeket azon kormányok esetében, amelyek nem tartják tiszteletben a demokráciát és az emberi jogokat, azaz ne nyújtson számukra költségvetési támogatást, ugyanakkor növelje a civil társadalom erősítésére szánt, az ilyen kormányokat megkerülő pénzeszközöket; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a nemzetközi megállapodásokat, az országstratégiai dokumentumokat, a cselekvési terveket, a GSP+ programot, valamint az Unió és a harmadik országok közötti valamennyi szerződéses kapcsolatot erősítsék meg az emberi jogokra, a demokráciára és az őslakos népeknek a döntéshozatalt megelőző előzetes konzultációhoz való jogára vonatkozó, világosabban megfogalmazott záradékok, valamint felelősségteljes kormányzás, a meg nem felelés esetén alkalmazandó egyedi (minimum a cotonou-i megállapodásban foglaltakat alapul vevő) mechanizmusok, egyedi, mérhető, megvalósítható, határidőhöz kötött feltételekhez kapcsolódó, az elért előrelépés értékelését célzó kötelezettségvállalások, és azok végrehajtása konkrét menetrendjének biztosítása révén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a cotonou-i megállapodásban foglalt emberi jogi záradékok ellenére az EU – a „szokásos ügymenet” szerinti kapcsolat jegyében – gyakran szemet huny a cotonou-i megállapodáshoz csatlakozott egyes partnerországok kormányai által elkövetett folyamatos és rendszeres emberi jogi jogsértések felett; kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el az emberi jogi jogsértések akadályozását célzó, következetes politikákat, például csökkentse a pénzügyi keretösszegeket azon kormányok esetében, amelyek nem tartják tiszteletben a demokráciát és az emberi jogokat, azaz ne nyújtson számukra költségvetési támogatást, ugyanakkor növelje a civil társadalom erősítésére szánt, az ilyen kormányokat megkerülő pénzeszközöket;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitika célkitűzéseit teljes mértékben össze kell hangolni az Európai Unió átfogó céljaival; rámutat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének értelmében az uniós közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”, és hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének értelmében annak hozzá kell járulnia többek között a fenntartható fejlődéshez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok védelméhez; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitika célkitűzéseit teljes mértékben össze kell hangolni az Európai Unió átfogó céljaival; rámutat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének értelmében az uniós közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”, és hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének értelmében annak hozzá kell járulnia többek között a fenntartható fejlődéshez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok védelméhez;

| 14. | hangsúlyozza a megállapodások végrehajtása állandó nyomon követésének fontosságát, és ezzel összefüggésben a megállapodások folyamatos értékelésének biztosítása érdekében szorgalmazza hatástanulmányok használatát – a fenntartható fejlődés témakörén felül – az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a megállapodások végrehajtása állandó nyomon követésének fontosságát, és ezzel összefüggésben a megállapodások folyamatos értékelésének biztosítása érdekében szorgalmazza hatástanulmányok használatát – a fenntartható fejlődés témakörén felül – az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban;

| 15. | megjegyzi, hogy az NBB Római Statútuma ratifikálásának előmozdításával – elsőbbség biztosítása mellett az alulreprezentált régiók számára – a demokratikus elvek és értékek még jobban előmozdíthatók, a Statútum egyetemes jellege, valamint a büntetlenség, a népirtás, a háborús és az emberiség elleni bűncselekmények elleni küzdelem erősítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az NBB Római Statútuma ratifikálásának előmozdításával – elsőbbség biztosítása mellett az alulreprezentált régiók számára – a demokratikus elvek és értékek még jobban előmozdíthatók, a Statútum egyetemes jellege, valamint a büntetlenség, a népirtás, a háborús és az emberiség elleni bűncselekmények elleni küzdelem erősítése érdekében;

| 16. | sajnálja, hogy a Bizottság csak nagyon ritkán alkalmaz olyan mechanizmusokat, amelyek a kapcsolódó egyezmények megsértése esetén lehetővé teszik a GSP+ keretében nyújtott kedvezmények visszavonását; elítéli a Bizottság magatartását, amely több nemzetközi szervezet egymást kölcsönösen megerősítő jelentése ellenére sem hajlandó vizsgálatokat indítani a GSP+ azon kedvezményezett országaiban, amelyek esetében erősen gyanítható, hogy nem tartják tiszteletben az általuk aláírt egyezményeket; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy a Bizottság csak nagyon ritkán alkalmaz olyan mechanizmusokat, amelyek a kapcsolódó egyezmények megsértése esetén lehetővé teszik a GSP+ keretében nyújtott kedvezmények visszavonását; elítéli a Bizottság magatartását, amely több nemzetközi szervezet egymást kölcsönösen megerősítő jelentése ellenére sem hajlandó vizsgálatokat indítani a GSP+ azon kedvezményezett országaiban, amelyek esetében erősen gyanítható, hogy nem tartják tiszteletben az általuk aláírt egyezményeket;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a Parlament határozottan amellett foglalt állást, hogy minden szabadkereskedelmi megállapodásba jogilag kötelező erejű, szociális, környezetvédelmi és emberi jogi záradékokat kell beilleszteni, amelyek minimális alapját a GSP+ rendeletben foglalt egyezmények listája képezi; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a Parlament határozottan amellett foglalt állást, hogy minden szabadkereskedelmi megállapodásba jogilag kötelező erejű, szociális, környezetvédelmi és emberi jogi záradékokat kell beilleszteni, amelyek minimális alapját a GSP+ rendeletben foglalt egyezmények listája képezi;

| 18. | újból kinyilvánítja, hogy az Európai Parlamentnek szigorúbban kell ellenőriznie ezeket a tényezőket; ezért azt kéri, hogy a Tanács és a Bizottság vonja be a Parlamentet a harmadik országokkal aláírandó nemzetközi megállapodások tárgyalásának, megkötésének, alkalmazásának és felfüggesztésének minden szakaszába, ezen belül az új megállapodásokra vonatkozó tárgyalási mandátum meghatározásának folyamatába (különösen az emberi jogok előmozdításának tekintetében) – párbeszédet folytatva a társulási tanácsokon belül vagy a megállapodás felügyeletével megbízott bármely egyéb, egyenértékű politikai szervvel a demokratizálási folyamattal kapcsolatos kötelezettségek végrehajtásáról – valamint konzultáció kezdeményezésére vagy a megállapodás felfüggesztésére vonatkozó döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

18.

újból kinyilvánítja, hogy az Európai Parlamentnek szigorúbban kell ellenőriznie ezeket a tényezőket; ezért azt kéri, hogy a Tanács és a Bizottság vonja be a Parlamentet a harmadik országokkal aláírandó nemzetközi megállapodások tárgyalásának, megkötésének, alkalmazásának és felfüggesztésének minden szakaszába, ezen belül az új megállapodásokra vonatkozó tárgyalási mandátum meghatározásának folyamatába (különösen az emberi jogok előmozdításának tekintetében) – párbeszédet folytatva a társulási tanácsokon belül vagy a megállapodás felügyeletével megbízott bármely egyéb, egyenértékű politikai szervvel a demokratizálási folyamattal kapcsolatos kötelezettségek végrehajtásáról – valamint konzultáció kezdeményezésére vagy a megállapodás felfüggesztésére vonatkozó döntéshozatali folyamatba;

| 19. | véleménye szerint a partnerországokkal fenntartott kapcsolatok szorosabbra fűzése tekintetében le kell vonni a korábbi döntéshozatali folyamattal kapcsolatos tanulságokat; hangsúlyozza, hogy a kiemelt státuszt csak akkor kell megadni, ha a partnerországok teljesítik az emberi joggal és a demokráciával kapcsolatos egyértelmű követelményeket; ismételten szorgalmazza a világos konzultációs mechanizmust, amely garantálja, hogy a Parlament a tárgyalások valamennyi szintjén folyamatos és teljes körű tájékoztatást kapjon; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint a partnerországokkal fenntartott kapcsolatok szorosabbra fűzése tekintetében le kell vonni a korábbi döntéshozatali folyamattal kapcsolatos tanulságokat; hangsúlyozza, hogy a kiemelt státuszt csak akkor kell megadni, ha a partnerországok teljesítik az emberi joggal és a demokráciával kapcsolatos egyértelmű követelményeket; ismételten szorgalmazza a világos konzultációs mechanizmust, amely garantálja, hogy a Parlament a tárgyalások valamennyi szintjén folyamatos és teljes körű tájékoztatást kapjon;

| 20. | megítélése szerint az egyes országokon belüli emberi jogi helyzet nyomon követése elsősorban az Egyesült Nemzeteken kereten keresztül nyer legitimitást, és újból kinyilvánítja annak szükségességét, hogy az európai országok valamennyi ENSZ-szervben közös álláspontot képviseljenek; ugyanakkor arra kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy rendszeresen nyújtson be átfogó jelentést az Unióval kötött megállapodásokban foglalt konkrét demokratikus és emberi jogi kötelezettségek végrehajtásáról a harmadik országokban; |
| --- | --- |

20.

megítélése szerint az egyes országokon belüli emberi jogi helyzet nyomon követése elsősorban az Egyesült Nemzeteken kereten keresztül nyer legitimitást, és újból kinyilvánítja annak szükségességét, hogy az európai országok valamennyi ENSZ-szervben közös álláspontot képviseljenek; ugyanakkor arra kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy rendszeresen nyújtson be átfogó jelentést az Unióval kötött megállapodásokban foglalt konkrét demokratikus és emberi jogi kötelezettségek végrehajtásáról a harmadik országokban;

| 21. | megerősíti, hogy az Európai Unió töretlenül támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosa, a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) és az UNICEF munkáját; sürgeti, hogy a Tanács, a Bizottság és a tagállamok szorosan működjenek együtt az Emberi Jogi Tanáccsal; |
| --- | --- |

21.

megerősíti, hogy az Európai Unió töretlenül támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosa, a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) és az UNICEF munkáját; sürgeti, hogy a Tanács, a Bizottság és a tagállamok szorosan működjenek együtt az Emberi Jogi Tanáccsal;

| 22. | kéri továbbá az Európai Uniót is, hogy egy olyan kényes területen, mint a demokratizálás, stratégiáit a harmadik országokban lehetséges reformok körének részletes elemzésére és a vezetőknek egy ilyen folyamat megkezdése iránti politikai akaratára alapozza, valamint hogy a lehető legjobb stratégiák meghatározása érdekében azonosítsa a lehetséges akadályokat; úgy véli, hogy ezen azonosítási folyamatnak az ország összes demokratikus szereplőjével folytatott rendszeres eszmecseréken kell alapulnia annak biztosítása érdekében, hogy az a kölcsönös bizalomra, illetve tájékozottságra épüljön; |
| --- | --- |

22.

kéri továbbá az Európai Uniót is, hogy egy olyan kényes területen, mint a demokratizálás, stratégiáit a harmadik országokban lehetséges reformok körének részletes elemzésére és a vezetőknek egy ilyen folyamat megkezdése iránti politikai akaratára alapozza, valamint hogy a lehető legjobb stratégiák meghatározása érdekében azonosítsa a lehetséges akadályokat; úgy véli, hogy ezen azonosítási folyamatnak az ország összes demokratikus szereplőjével folytatott rendszeres eszmecseréken kell alapulnia annak biztosítása érdekében, hogy az a kölcsönös bizalomra, illetve tájékozottságra épüljön;

| 23. | megjegyzi, hogy az önkényuralmi államok részére költségvetéshez nyújtott támogatás formájában biztosított európai segítségnyújtás nem minden esetben garantálja a demokratikus fejlődést, valamint hogy a segély-hatékonysági értékelésnek nem a segélyek biztosítására, hanem inkább azok hatására kellene koncentrálnia; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy az önkényuralmi államok részére költségvetéshez nyújtott támogatás formájában biztosított európai segítségnyújtás nem minden esetben garantálja a demokratikus fejlődést, valamint hogy a segély-hatékonysági értékelésnek nem a segélyek biztosítására, hanem inkább azok hatására kellene koncentrálnia;

| 24. | javasolja az Uniónak, hogy a legproblematikusabb partnerségek vonatkozásában ne szigetelje el az adott országokat, hanem a velük való kapcsolatokat a demokratikus reformokat, a felelősségteljes kormányzás szabályainak való megfelelést, valamint az emberi jogok tiszteletben tartását ténylegesen ösztönző, megfelelő és hatékony feltételekre alapozza, továbbá győződjön meg arról, hogy a szóban forgó együttműködés valóban a lakosság javát szolgálja; támogatja „A partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közleményben meghirdetett, „többet, hogy több legyen belőle” megközelítést; úgy véli, hogy egyidejűleg az Uniónak habozás nélkül el kellene vonnia a korábban már megítélt forrásokat azoktól az országoktól, amelyeknek kormányai nem tartják be a demokratikus kormányzás terén tett kötelezettségvállalásaikat, mégpedig az euro- mediterrán partnerség és a keleti partnerség keretében vállalt kötelezettségek teljesítésében előbb járó államok javára, és sürgeti, hogy a partnerségi és szomszédságpolitikákban a demokrácia előmozdítása kapjon nagyobb hangsúlyt; |
| --- | --- |

24.

javasolja az Uniónak, hogy a legproblematikusabb partnerségek vonatkozásában ne szigetelje el az adott országokat, hanem a velük való kapcsolatokat a demokratikus reformokat, a felelősségteljes kormányzás szabályainak való megfelelést, valamint az emberi jogok tiszteletben tartását ténylegesen ösztönző, megfelelő és hatékony feltételekre alapozza, továbbá győződjön meg arról, hogy a szóban forgó együttműködés valóban a lakosság javát szolgálja; támogatja „A partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közleményben meghirdetett, „többet, hogy több legyen belőle” megközelítést; úgy véli, hogy egyidejűleg az Uniónak habozás nélkül el kellene vonnia a korábban már megítélt forrásokat azoktól az országoktól, amelyeknek kormányai nem tartják be a demokratikus kormányzás terén tett kötelezettségvállalásaikat, mégpedig az euro- mediterrán partnerség és a keleti partnerség keretében vállalt kötelezettségek teljesítésében előbb járó államok javára, és sürgeti, hogy a partnerségi és szomszédságpolitikákban a demokrácia előmozdítása kapjon nagyobb hangsúlyt;

| 25. | felhívja az Uniót, hogy habozás nélkül alkalmazzon megfelelő, arányos és „okos” szankciókat a rezsim legfőbb hatóságaival szemben – támogatva ugyanakkor a lakosságot, és növelve a közvetlen segítségnyújtást a civil társadalom erősítése érdekében – azon országok esetében, amelyek nem tartják be az emberi jogokkal, a helyes kormányzással és a demokratizálódással kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, felmérve azonban a konkrét cselekvés előtt, hogy az adott szankciók milyen következményekkel járnának a kedvezményezett országok lakossága számára; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal való együttműködést az ezen országok közötti egyenlő mértékű és kölcsönös tiszteletre kell alapozni; szorgalmazza, hogy a műszaki és vállalkozásfejlesztési kezdeményezések előmozdítása céljából az Euro-mediterrán Bank égisze alatt hozzanak létre pénzügyi támogatási hálózatot; |
| --- | --- |

25.

felhívja az Uniót, hogy habozás nélkül alkalmazzon megfelelő, arányos és „okos” szankciókat a rezsim legfőbb hatóságaival szemben – támogatva ugyanakkor a lakosságot, és növelve a közvetlen segítségnyújtást a civil társadalom erősítése érdekében – azon országok esetében, amelyek nem tartják be az emberi jogokkal, a helyes kormányzással és a demokratizálódással kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, felmérve azonban a konkrét cselekvés előtt, hogy az adott szankciók milyen következményekkel járnának a kedvezményezett országok lakossága számára; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal való együttműködést az ezen országok közötti egyenlő mértékű és kölcsönös tiszteletre kell alapozni; szorgalmazza, hogy a műszaki és vállalkozásfejlesztési kezdeményezések előmozdítása céljából az Euro-mediterrán Bank égisze alatt hozzanak létre pénzügyi támogatási hálózatot;

| 26. | hangsúlyozza azonban, hogy ez a megközelítés a következő, felülvizsgált európai szomszédságpolitikával együtt azt jelenti, hogy a differenciált megközelítés csak akkor lehet értékes és hiteles eszköz, ha a szomszédságpolitika összes partnerországa számára ugyanazokat az emberi joggal és demokráciával kapcsolatos célkitűzéseket írja elő; hangsúlyozza, hogy amennyiben különbséget tesznek a legproblémásabb országok által tiszteletben tartandó „minimumszabályok” és a legfejlettebb országok részére meghatározott ambiciózusabb szabályok között, az EU ismételten elveszíti hitelességét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza azonban, hogy ez a megközelítés a következő, felülvizsgált európai szomszédságpolitikával együtt azt jelenti, hogy a differenciált megközelítés csak akkor lehet értékes és hiteles eszköz, ha a szomszédságpolitika összes partnerországa számára ugyanazokat az emberi joggal és demokráciával kapcsolatos célkitűzéseket írja elő; hangsúlyozza, hogy amennyiben különbséget tesznek a legproblémásabb országok által tiszteletben tartandó „minimumszabályok” és a legfejlettebb országok részére meghatározott ambiciózusabb szabályok között, az EU ismételten elveszíti hitelességét;

| 27. | kéri a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy tegye általánossá az „okos” szankciók és az azokkal való fenyegetés az EU emberi jogi politikájának eszközeként való használatát a leginkább elnyomó rendszerekkel szemben; meggyőződése, hogy a szelektív büntető intézkedéseket – például magas ragú személyekre kiszabott vagyonbefagyasztás vagy utazási tilalom – úgy lehet és kell alkalmazni, hogy ne ez akadályozza a további diplomáciai kapcsolatot, a kétoldalú kereskedelmet, az uniós segítségnyújtást és a személyes kapcsolatokat; ismételten megjegyzi azonban, hogy az emberi jogi visszaélésekkel szembeni tényleges elrettentéshez célzott szankciók szisztematikus és következetes alkalmazása szükséges – a lehető legszélesebb körű nemzetközi együttműködés mellett; |
| --- | --- |

27.

kéri a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy tegye általánossá az „okos” szankciók és az azokkal való fenyegetés az EU emberi jogi politikájának eszközeként való használatát a leginkább elnyomó rendszerekkel szemben; meggyőződése, hogy a szelektív büntető intézkedéseket – például magas ragú személyekre kiszabott vagyonbefagyasztás vagy utazási tilalom – úgy lehet és kell alkalmazni, hogy ne ez akadályozza a további diplomáciai kapcsolatot, a kétoldalú kereskedelmet, az uniós segítségnyújtást és a személyes kapcsolatokat; ismételten megjegyzi azonban, hogy az emberi jogi visszaélésekkel szembeni tényleges elrettentéshez célzott szankciók szisztematikus és következetes alkalmazása szükséges – a lehető legszélesebb körű nemzetközi együttműködés mellett;

| 28. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy szükség esetén gyakoroljanak nyomást az emberi jogok terén rossz megítélésű államok kormányára annak érdekében, hogy ezekben az államokban javuljon az emberi jogok helyzete, és így gyorsuljon a demokratizálódási folyamat; |
| --- | --- |

28.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy szükség esetén gyakoroljanak nyomást az emberi jogok terén rossz megítélésű államok kormányára annak érdekében, hogy ezekben az államokban javuljon az emberi jogok helyzete, és így gyorsuljon a demokratizálódási folyamat;

| 29. | kívánatosnak tartja, hogy a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament részvételével hozzanak létre fórumot a külpolitikai kérdések megtárgyalására, különösen az olyan érzékeny témákkal kapcsolatban, mint az emberi jogok és a demokrácia; |
| --- | --- |

29.

kívánatosnak tartja, hogy a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament részvételével hozzanak létre fórumot a külpolitikai kérdések megtárgyalására, különösen az olyan érzékeny témákkal kapcsolatban, mint az emberi jogok és a demokrácia;

A politikai dimenzió elmélyítése

| 30. | úgy véli, hogy a fejlődés, az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a társadalmi integráció, a nők és a kisebbségek támogatása, valamint a vallási tolerancia területén célzott stratégiákon alapuló átfogó és következetes megközelítésre van szükség, amely az EU külpolitikájának kiegészítő eszköze, valamint hogy ez nélkülözhetetlen a demokrácia előmozdítása terén használatos két megközelítés, nevezetesen az általános társadalmi-gazdasági fejlődésre és a szegényeket segítő növekedésre összpontosító fejlesztési megközelítés, valamint a politikai pluralizmust, a parlamenti demokráciát, a jogállamiság tiszteletben tartását, az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat a működő civil társadalom kiépülése céljából támogató politikai megközelítés összehangolásához; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok esetében a politikai dimenzió támogatásának inkább pluralista kapacitásépítési támogatást – különösen a bírói kar függetlensége és sértetlensége, valamint a jó kormányzati mechanizmusok tekintetében, a korrupció elleni küzdelmet is beleértve – és az intézmények részére nyújtott támogatást kell jelentenie, nem pedig beavatkozást; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament volt képviselői hozzáadott értéket nyújtanak a demokratizálódást előmozdító uniós intézkedésekben; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a fejlődés, az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a társadalmi integráció, a nők és a kisebbségek támogatása, valamint a vallási tolerancia területén célzott stratégiákon alapuló átfogó és következetes megközelítésre van szükség, amely az EU külpolitikájának kiegészítő eszköze, valamint hogy ez nélkülözhetetlen a demokrácia előmozdítása terén használatos két megközelítés, nevezetesen az általános társadalmi-gazdasági fejlődésre és a szegényeket segítő növekedésre összpontosító fejlesztési megközelítés, valamint a politikai pluralizmust, a parlamenti demokráciát, a jogállamiság tiszteletben tartását, az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat a működő civil társadalom kiépülése céljából támogató politikai megközelítés összehangolásához; hangsúlyozza, hogy a harmadik országok esetében a politikai dimenzió támogatásának inkább pluralista kapacitásépítési támogatást – különösen a bírói kar függetlensége és sértetlensége, valamint a jó kormányzati mechanizmusok tekintetében, a korrupció elleni küzdelmet is beleértve – és az intézmények részére nyújtott támogatást kell jelentenie, nem pedig beavatkozást; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament volt képviselői hozzáadott értéket nyújtanak a demokratizálódást előmozdító uniós intézkedésekben;

| 31. | szorgalmazza az emberi jogok, a demokrácia, a demokratikus kormányzás és a jogállamiság fokozottabb figyelembevételét minden uniós külső fellépés során – összhangban a meglévő és új kötelezettségvállalásokkal – intézményi szempontból, valamint a politikai és földrajzi/tematikus eszközök esetében; |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza az emberi jogok, a demokrácia, a demokratikus kormányzás és a jogállamiság fokozottabb figyelembevételét minden uniós külső fellépés során – összhangban a meglévő és új kötelezettségvállalásokkal – intézményi szempontból, valamint a politikai és földrajzi/tematikus eszközök esetében;

| 32. | arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is tartsák fenn a demokratizálódási folyamat során nyújtott humanitárius segély politikamentes jellegét; |
| --- | --- |

32.

arra kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is tartsák fenn a demokratizálódási folyamat során nyújtott humanitárius segély politikamentes jellegét;

| 33. | elismeri a demokratikus reformok érdekében fellépő csoportok – így az emberi jogi jogvédők és a független média – érdekében tett uniós erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet előmozdítása érdekében szükség van a politikai pluralizmus megerősítésére; felszólít a szabad és tisztességes választások keretében újonnan megválasztott parlamentek szisztematikus támogatására, főként az átalakulóban lévő vagy az EU választási megfigyelő misszióit fogadó országokban; úgy véli, hogy ezt a támogatást nemcsak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének, hanem földrajzi eszközöknek is automatikusan finanszírozni kellene; |
| --- | --- |

33.

elismeri a demokratikus reformok érdekében fellépő csoportok – így az emberi jogi jogvédők és a független média – érdekében tett uniós erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet előmozdítása érdekében szükség van a politikai pluralizmus megerősítésére; felszólít a szabad és tisztességes választások keretében újonnan megválasztott parlamentek szisztematikus támogatására, főként az átalakulóban lévő vagy az EU választási megfigyelő misszióit fogadó országokban; úgy véli, hogy ezt a támogatást nemcsak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének, hanem földrajzi eszközöknek is automatikusan finanszírozni kellene;

| 34. | üdvözli a Bizottság és a KKBP főképviselőjének az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) rugalmas és szakértő eszközként történő létrehozásának támogatása melletti döntését, melynek feladata a demokratikus változásokért küzdő politikai szereplők támogatása nem demokratikus, illetve átalakulóban lévő országokban, különösen az EU keleti és déli szomszédságában; hangsúlyozza, hogy az EDA-nak a célkitűzések, valamint pénzügyi és irányítási feltételek szempontjából ki kell egészítenie az EIDHR-t és a demokratizálásra irányuló többi hatályos eszközt és külső pénzügyi eszközt; támogatja az uniós demokrácia-támogatási politika iránti elkötelezettség oly módon történő decentralizálásának gondolatát, hogy összekapcsolják azokat, akik az EU-ban, illetve a célországokban a demokratizálódásban szerepet vállalnak; kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a soron következő lengyel elnökséget, hogy gondoskodjanak a majdani EDA hatásköreinek az említett eszközök és keretek hatásköreitől való egyértelmű elkülönítéséről; ragaszkodik az Európai Parlamentnek az EDA felállításával, működésével, az éves célkitűzések, a prioritások, a várt eredmények és a pénzügyi források általános meghatározásával, továbbá a tevékenységek végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos ellenőrzési és részvételi jogához; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság és a KKBP főképviselőjének az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) rugalmas és szakértő eszközként történő létrehozásának támogatása melletti döntését, melynek feladata a demokratikus változásokért küzdő politikai szereplők támogatása nem demokratikus, illetve átalakulóban lévő országokban, különösen az EU keleti és déli szomszédságában; hangsúlyozza, hogy az EDA-nak a célkitűzések, valamint pénzügyi és irányítási feltételek szempontjából ki kell egészítenie az EIDHR-t és a demokratizálásra irányuló többi hatályos eszközt és külső pénzügyi eszközt; támogatja az uniós demokrácia-támogatási politika iránti elkötelezettség oly módon történő decentralizálásának gondolatát, hogy összekapcsolják azokat, akik az EU-ban, illetve a célországokban a demokratizálódásban szerepet vállalnak; kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a soron következő lengyel elnökséget, hogy gondoskodjanak a majdani EDA hatásköreinek az említett eszközök és keretek hatásköreitől való egyértelmű elkülönítéséről; ragaszkodik az Európai Parlamentnek az EDA felállításával, működésével, az éves célkitűzések, a prioritások, a várt eredmények és a pénzügyi források általános meghatározásával, továbbá a tevékenységek végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos ellenőrzési és részvételi jogához;

| 35. | arra ösztönzi az adományozókat, hogy a demokrácia-építést puszta technikai gyakorlat helyett politikai és erkölcsi kötelességként kezeljék, valamint hogy fejlesszék a kedvezményezett országokról való helyi ismereteiket annak érdekében, hogy a segélyeket hatékonyan, a helyi viszonyoknak megfelelően tudják irányítani; |
| --- | --- |

35.

arra ösztönzi az adományozókat, hogy a demokrácia-építést puszta technikai gyakorlat helyett politikai és erkölcsi kötelességként kezeljék, valamint hogy fejlesszék a kedvezményezett országokról való helyi ismereteiket annak érdekében, hogy a segélyeket hatékonyan, a helyi viszonyoknak megfelelően tudják irányítani;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló minden stratégiának a helyi szereplők lehető legszélesebb körével folytatott párbeszéden kell alapulnia ahhoz, hogy teljesen legitim és a népakaratban gyökerező legyen; nyomatékosan kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy folytasson széleskörű és mélyreható konzultációkat az összes érintett féllel; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló minden stratégiának a helyi szereplők lehető legszélesebb körével folytatott párbeszéden kell alapulnia ahhoz, hogy teljesen legitim és a népakaratban gyökerező legyen; nyomatékosan kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy folytasson széleskörű és mélyreható konzultációkat az összes érintett féllel;

| 37. | üdvözli a Stabilitási Eszköz harmadik országokban előforduló válsághelyzetekre és instabilitásra adott hatékony, azonnali és integrált válaszát, valamint azt, hogy segíti a többi eszköz – az előcsatlakozási támogatási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, a fejlesztési együttműködési eszköz és a gazdasági együttműködési eszköz – által támogatott szakpolitikák végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a Stabilitási Eszköz harmadik országokban előforduló válsághelyzetekre és instabilitásra adott hatékony, azonnali és integrált válaszát, valamint azt, hogy segíti a többi eszköz – az előcsatlakozási támogatási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, a fejlesztési együttműködési eszköz és a gazdasági együttműködési eszköz – által támogatott szakpolitikák végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését;

| 38. | hangsúlyozza a lányok és nők jogai védelmének fontosságát minden társadalom demokratizálódása szempontjából, az egyenlő bánásmódhoz és az oktatáshoz való jogot is beleértve; határozottan támogat minden olyan, az Unió külső politikáiban szereplő kezdeményezést, ösztönzőt és kapacitás-bővítő intézkedést, amelyek célja a nők részvételének előmozdítása a döntéshozatal valamennyi szintjén az állami és a magánszférában egyaránt; hangsúlyozza, hogy a nők és férfiak egyenlő részvétele az élet minden területén a demokrácia döntő eleme, valamint hogy a nők fejlődésben való részvétele alapvető és egyetemesen elfogadott érték és a társadalmi-gazdasági fejlődés és a felelősségteljes demokratikus kormányzás előfeltétele; ezért sürgeti az EU intézményeit, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló menetrendjükben tegyék prioritássá a nemek közötti egyenlőséget; hangsúlyozza a nőjogi jogvédők és a parlamenti képviselőnők támogatásának fontosságát, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés kapacitásainak bővítése útján; különösen kéri, hogy az EU támogassa pénzügyileg és kapacitásépítéssel a nők jogaival foglalkozó szervezeteket és a női politikai jelölteket, támogatja a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek általános érvényesítését és megerősítését a kiemelt témákban, illetve a programok megtervezésében és kifejlesztésében részvétel-központú megközelítés alkalmazásán keresztül, hangsúlyt fektetve a nemi alapú sztereotípiák, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a nők elleni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a lányok és nők jogai védelmének fontosságát minden társadalom demokratizálódása szempontjából, az egyenlő bánásmódhoz és az oktatáshoz való jogot is beleértve; határozottan támogat minden olyan, az Unió külső politikáiban szereplő kezdeményezést, ösztönzőt és kapacitás-bővítő intézkedést, amelyek célja a nők részvételének előmozdítása a döntéshozatal valamennyi szintjén az állami és a magánszférában egyaránt; hangsúlyozza, hogy a nők és férfiak egyenlő részvétele az élet minden területén a demokrácia döntő eleme, valamint hogy a nők fejlődésben való részvétele alapvető és egyetemesen elfogadott érték és a társadalmi-gazdasági fejlődés és a felelősségteljes demokratikus kormányzás előfeltétele; ezért sürgeti az EU intézményeit, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló menetrendjükben tegyék prioritássá a nemek közötti egyenlőséget; hangsúlyozza a nőjogi jogvédők és a parlamenti képviselőnők támogatásának fontosságát, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés kapacitásainak bővítése útján; különösen kéri, hogy az EU támogassa pénzügyileg és kapacitásépítéssel a nők jogaival foglalkozó szervezeteket és a női politikai jelölteket, támogatja a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek általános érvényesítését és megerősítését a kiemelt témákban, illetve a programok megtervezésében és kifejlesztésében részvétel-központú megközelítés alkalmazásán keresztül, hangsúlyt fektetve a nemi alapú sztereotípiák, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a nők elleni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemre;

| 39. | javasolja, hogy az illetékes bizottságok hatáskörének sérelme nélkül a választási koordinációs csoport mandátuma terjedjen ki a demokrácia támogatására irányuló politikákra is, és szorgalmazza, hogy a parlamenti demokrácia előmozdítására létrehozott hivatal (OPPD) szorosan működjön együtt a választási koordinációs csoporttal; |
| --- | --- |

39.

javasolja, hogy az illetékes bizottságok hatáskörének sérelme nélkül a választási koordinációs csoport mandátuma terjedjen ki a demokrácia támogatására irányuló politikákra is, és szorgalmazza, hogy a parlamenti demokrácia előmozdítására létrehozott hivatal (OPPD) szorosan működjön együtt a választási koordinációs csoporttal;

| 40. | felszólítja az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy ismerjék el annak fontosságát, hogy az uniós küldöttségek tisztviselőinek figyelmét jobban felhívják a demokráciát érintő fellépésekre, és különösen a parlamentek támogatására; |
| --- | --- |

40.

felszólítja az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy ismerjék el annak fontosságát, hogy az uniós küldöttségek tisztviselőinek figyelmét jobban felhívják a demokráciát érintő fellépésekre, és különösen a parlamentek támogatására;

| 41. | hangsúlyozza a demokratizálódási politikák figyelembevételének fontosságát az Európai Parlament és küldöttségei egész munkája során; felismeri továbbá az olyan fórumokon keresztül folytatott globális parlamentközi együttműködés fontosságát a demokratizálódási politikák szempontjából, mint pl. a „Parlamenti képviselők a világméretű fellépésért” (Parliamentarians for Global Action); |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a demokratizálódási politikák figyelembevételének fontosságát az Európai Parlament és küldöttségei egész munkája során; felismeri továbbá az olyan fórumokon keresztül folytatott globális parlamentközi együttműködés fontosságát a demokratizálódási politikák szempontjából, mint pl. a „Parlamenti képviselők a világméretű fellépésért” (Parliamentarians for Global Action);

| 42. | hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a törvényes és demokratikus politikai pártok, a valódi társadalmi mozgalmak és a szabad sajtó tölthetnek be a közérdek védelmében azáltal, hogy felügyelik a kormányok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, és így lehetővé teszik az államok számára az emberi jogok védelmezését, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés elősegítését; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a törvényes és demokratikus politikai pártok, a valódi társadalmi mozgalmak és a szabad sajtó tölthetnek be a közérdek védelmében azáltal, hogy felügyelik a kormányok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, és így lehetővé teszik az államok számára az emberi jogok védelmezését, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés elősegítését;

| 43. | hangsúlyozza a harmadik országok civil szervezeteinek és parlamentjeinek a demokratikus költségvetés-ellenőrzésben betöltött fontos szerepét, és meggyőződése, hogy az Unió által nyújtott közvetlen költségvetési támogatásnak minden esetben ki kell egészülnie a nemzeti parlamentek ellenőrzési kapacitásának technikai és politikai erősítésével; úgy véli, hogy az Uniónak aktívan tájékoztatnia kellene a harmadik országok parlamentjeit az uniós együttműködés tartalmáról; szorgalmazza, hogy az OPPD aktívan támogassa a parlamenteket a demokratikus költségvetési felügyelet terén; ezzel kapcsolatban határozottan üdvözli az alakuló ülését 2011. május 3-án tartó EURONEST közgyűlésen belül a keleti partnerségben érdekelt államok parlamentjeivel folytatott együttműködés fokozását, és nagy várakozással tekint ezen együttműködés elé; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Parlament e kezdeményezése a demokratizálódás érdekében folytatott uniós külpolitika fontos eleme; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a harmadik országok civil szervezeteinek és parlamentjeinek a demokratikus költségvetés-ellenőrzésben betöltött fontos szerepét, és meggyőződése, hogy az Unió által nyújtott közvetlen költségvetési támogatásnak minden esetben ki kell egészülnie a nemzeti parlamentek ellenőrzési kapacitásának technikai és politikai erősítésével; úgy véli, hogy az Uniónak aktívan tájékoztatnia kellene a harmadik országok parlamentjeit az uniós együttműködés tartalmáról; szorgalmazza, hogy az OPPD aktívan támogassa a parlamenteket a demokratikus költségvetési felügyelet terén; ezzel kapcsolatban határozottan üdvözli az alakuló ülését 2011. május 3-án tartó EURONEST közgyűlésen belül a keleti partnerségben érdekelt államok parlamentjeivel folytatott együttműködés fokozását, és nagy várakozással tekint ezen együttműködés elé; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Parlament e kezdeményezése a demokratizálódás érdekében folytatott uniós külpolitika fontos eleme;

| 44. | elismeri a parlamentáris demokrácia előmozdításával foglalkozó hivatal (OPPD) erőfeszítéseit, amelyek az új vagy kialakulóban lévő demokráciák parlamentjei és a regionális parlamentek megsegítésére és támogatására irányulnak; elismeri az OPPD hozzájárulását az új vagy kialakulóban lévő demokráciák parlamentjeinek intézményi és adminisztratív kapacitásfejlesztéséhez, és az OPPD ezzel kapcsolatos együttműködését az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és az Interparlamentáris Unióval; szorgalmazza, hogy az OPPD dolgozzon a bevált parlamenti gyakorlat alapszabályaival kapcsolatos globális konszenzus kialakításán; |
| --- | --- |

44.

elismeri a parlamentáris demokrácia előmozdításával foglalkozó hivatal (OPPD) erőfeszítéseit, amelyek az új vagy kialakulóban lévő demokráciák parlamentjei és a regionális parlamentek megsegítésére és támogatására irányulnak; elismeri az OPPD hozzájárulását az új vagy kialakulóban lévő demokráciák parlamentjeinek intézményi és adminisztratív kapacitásfejlesztéséhez, és az OPPD ezzel kapcsolatos együttműködését az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és az Interparlamentáris Unióval; szorgalmazza, hogy az OPPD dolgozzon a bevált parlamenti gyakorlat alapszabályaival kapcsolatos globális konszenzus kialakításán;

| 45. | véleménye szerint alapvető fontosságú, hogy a jövőben a civil társadalom közvetlenül járuljon hozzá a felelősségteljes kormányzás folyamataihoz, és ezzel a megállapodások végrehajtásának ellenőrzéséhez; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács hozzon létre strukturált ellenőrzési mechanizmust az EU nemzetközi megállapodásainak nyomon követésére; a megállapodások végrehajtását értékelő folyamatban a harmadik országok civil társadalmának valamennyi képviselője részt vesz, köztük a nem állami szereplők és a szociális partnerek is; |
| --- | --- |

45.

véleménye szerint alapvető fontosságú, hogy a jövőben a civil társadalom közvetlenül járuljon hozzá a felelősségteljes kormányzás folyamataihoz, és ezzel a megállapodások végrehajtásának ellenőrzéséhez; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács hozzon létre strukturált ellenőrzési mechanizmust az EU nemzetközi megállapodásainak nyomon követésére; a megállapodások végrehajtását értékelő folyamatban a harmadik országok civil társadalmának valamennyi képviselője részt vesz, köztük a nem állami szereplők és a szociális partnerek is;

| 46. | örömmel nyugtázza, hogy az Unió az emberi jogokra összpontosító országstratégiákat kíván kidolgozni; hangsúlyozza, hogy e stratégiáknak foglalkozniuk kellene a demokratizálódás aspektusaival is, és gyors kidolgozásukra ösztönöz annak érdekében, hogy az Unió rövid időn belül közös elemzést készíthessen az egyes országok helyzetéről és igényeiről, valamint cselekvési tervet dolgozhasson ki, amely részletezi, hogy az uniós eszközök teljes körű kiaknázása hogyan egészítené ki e stratégiákat; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az új stratégiáknak és ezek megfelelő végrehajtásának az emberi jogok és a demokratizálódás érdekében folytatott uniós külpolitikákban meglévő következetlenségek és kettős mércék felszámolását kell eredményeznie, továbbá hogy azok nem vezethetnek újabb anomáliák megjelenéséhez; megjegyzi, hogy az országstratégiai dokumentumokban az érintett országra irányuló valamennyi külpolitikát és az uniós eszközök alkalmazásának módját is körvonalazni kell; szorgalmazza, hogy az országstratégiai a dokumentumokat bocsássák a Parlament rendelkezésére; |
| --- | --- |

46.

örömmel nyugtázza, hogy az Unió az emberi jogokra összpontosító országstratégiákat kíván kidolgozni; hangsúlyozza, hogy e stratégiáknak foglalkozniuk kellene a demokratizálódás aspektusaival is, és gyors kidolgozásukra ösztönöz annak érdekében, hogy az Unió rövid időn belül közös elemzést készíthessen az egyes országok helyzetéről és igényeiről, valamint cselekvési tervet dolgozhasson ki, amely részletezi, hogy az uniós eszközök teljes körű kiaknázása hogyan egészítené ki e stratégiákat; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az új stratégiáknak és ezek megfelelő végrehajtásának az emberi jogok és a demokratizálódás érdekében folytatott uniós külpolitikákban meglévő következetlenségek és kettős mércék felszámolását kell eredményeznie, továbbá hogy azok nem vezethetnek újabb anomáliák megjelenéséhez; megjegyzi, hogy az országstratégiai dokumentumokban az érintett országra irányuló valamennyi külpolitikát és az uniós eszközök alkalmazásának módját is körvonalazni kell; szorgalmazza, hogy az országstratégiai a dokumentumokat bocsássák a Parlament rendelkezésére;

| 47. | arra kéri az EU-t, hogy a jövőbeli pénzügyi kötelezettségvállalásokat kösse a harmadik országok által az emberi jogi stratégiák végrehajtása és a demokrácia kiépítése terén elért valódi eredményekhez; |
| --- | --- |

47.

arra kéri az EU-t, hogy a jövőbeli pénzügyi kötelezettségvállalásokat kösse a harmadik országok által az emberi jogi stratégiák végrehajtása és a demokrácia kiépítése terén elért valódi eredményekhez;

| 48. | kiemeli, hogy a demokratikus értékek eredményesebb előmozdítása érdekében erős koalíciókat kell kiépíteni a világszíntér többi szereplőjével, például az Afrikai Unióval és az Arab Ligával; sürgeti, hogy az EU aktívan törekedjen e koalíciók létrehozására, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal fejlesztési politikáik jobb összehangolására irányuló közös törekvéseinek keretében; |
| --- | --- |

48.

kiemeli, hogy a demokratikus értékek eredményesebb előmozdítása érdekében erős koalíciókat kell kiépíteni a világszíntér többi szereplőjével, például az Afrikai Unióval és az Arab Ligával; sürgeti, hogy az EU aktívan törekedjen e koalíciók létrehozására, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal fejlesztési politikáik jobb összehangolására irányuló közös törekvéseinek keretében;

| 49. | üdvözli, hogy az EKSZ-en belül létrehozták az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó igazgatóságot, és kéri a Bizottság alelnökétől / a KKBP főképviselőjétől annak biztosítását, hogy az EU valamennyi külképviseletén legyen egy, az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó kapcsolattartó személy; |
| --- | --- |

49.

üdvözli, hogy az EKSZ-en belül létrehozták az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó igazgatóságot, és kéri a Bizottság alelnökétől / a KKBP főképviselőjétől annak biztosítását, hogy az EU valamennyi külképviseletén legyen egy, az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó kapcsolattartó személy;

| 50. | támogatja, hogy a nők „béketeremtő” szerepet töltsenek be a konfliktusok megelőzése és megoldása érdekében, és síkra száll a nők aktív bevonása mellett, mivel ez társadalmi érdek; |
| --- | --- |

50.

támogatja, hogy a nők „béketeremtő” szerepet töltsenek be a konfliktusok megelőzése és megoldása érdekében, és síkra száll a nők aktív bevonása mellett, mivel ez társadalmi érdek;

| 51. | támogatja a legkiszolgáltatottabb személyek védelmére irányuló, különösen a gyermekek, a nők és az idősek javát szolgáló regionális programokat; |
| --- | --- |

51.

támogatja a legkiszolgáltatottabb személyek védelmére irányuló, különösen a gyermekek, a nők és az idősek javát szolgáló regionális programokat;

| 52. | szilárdan hiszi, hogy az egyének – különösen a nők – és a civil társadalom felelősségvállalásának megerősítése az oktatás, a képzés, és a tudatosítás révén, valamennyi emberi jog, köztük a szociális, a gazdasági és a kulturális jogok hatékony támogatásának biztosítása mellett alapvető kiegészítője a demokratizálódást célzó politikák és programok kidolgozásának és végrehajtásának, amelyek számára biztosítani kell a szükséges finanszírozást; |
| --- | --- |

52.

szilárdan hiszi, hogy az egyének – különösen a nők – és a civil társadalom felelősségvállalásának megerősítése az oktatás, a képzés, és a tudatosítás révén, valamennyi emberi jog, köztük a szociális, a gazdasági és a kulturális jogok hatékony támogatásának biztosítása mellett alapvető kiegészítője a demokratizálódást célzó politikák és programok kidolgozásának és végrehajtásának, amelyek számára biztosítani kell a szükséges finanszírozást;

| 53. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki politikai stratégiát az EU választási megfigyelő misszióihoz, és ennek keretében nyújtsanak be politikai tervet az egyes missziók tekintetében; kéri, hogy a missziók után két évvel az Európai Parlamentben a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogokról folytatott éves vita során készüljön értékelés az elért demokratikus fejlődésről és a további javításra szoruló területekről; megerősíti a volt parlamenti képviselőkhöz intézett arra vonatkozó felhívás előnyeit, hogy bocsássák rendelkezésre képességeiket és tapasztalataikat választási megfigyelő missziók vagy azok nyomon követése céljára; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki politikai stratégiát az EU választási megfigyelő misszióihoz, és ennek keretében nyújtsanak be politikai tervet az egyes missziók tekintetében; kéri, hogy a missziók után két évvel az Európai Parlamentben a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogokról folytatott éves vita során készüljön értékelés az elért demokratikus fejlődésről és a további javításra szoruló területekről; megerősíti a volt parlamenti képviselőkhöz intézett arra vonatkozó felhívás előnyeit, hogy bocsássák rendelkezésre képességeiket és tapasztalataikat választási megfigyelő missziók vagy azok nyomon követése céljára;

| 54. | hangsúlyozza, hogy – különös tekintettel a rendelkezésre álló források szűkösségére – annak alapján kell megválasztani a választási megfigyelő missziók szempontjából elsőbbséget élvező országokat, hogy milyen hatást gyakorolhat egy ilyen misszió a tényleges hosszú távú demokratizálódási folyamat előmozdítására; kéri, hogy az EKSZ rendkívül szelektív megközelítést alkalmazzon ezen országok kiválasztására; emlékeztet arra, hogy a választási koordinációs csoport – amellyel a választási megfigyelő missziók éves programjáról konzultálnak – pontos kritériumokat határozott meg erre vonatkozóan; szorgalmazza, hogy fokozottan őrködjenek a nemzetközi szinten meghatározott módszertan és szabályok betartása felett, különösen ami a misszió függetlenségét és eredményességét illeti; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy – különös tekintettel a rendelkezésre álló források szűkösségére – annak alapján kell megválasztani a választási megfigyelő missziók szempontjából elsőbbséget élvező országokat, hogy milyen hatást gyakorolhat egy ilyen misszió a tényleges hosszú távú demokratizálódási folyamat előmozdítására; kéri, hogy az EKSZ rendkívül szelektív megközelítést alkalmazzon ezen országok kiválasztására; emlékeztet arra, hogy a választási koordinációs csoport – amellyel a választási megfigyelő missziók éves programjáról konzultálnak – pontos kritériumokat határozott meg erre vonatkozóan; szorgalmazza, hogy fokozottan őrködjenek a nemzetközi szinten meghatározott módszertan és szabályok betartása felett, különösen ami a misszió függetlenségét és eredményességét illeti;

| 55. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egyes választási megfigyelő missziók végén reális és megvalósítható ajánlások szülessenek; kéri, hogy az uniós intézmények és a tagállamok sorakozzanak fel a következtetések mögé, valamint hogy a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok fordítsanak kiemelt hangsúlyt az ajánlások végrehajtásának együttműködés révén történő támogatására; hangsúlyozza az ajánlások végrehajtása nyomon követésének fontosságát; kéri, hogy az ajánlások terjesztését és végrehajtásuk nyomon követését bízzák az EU küldöttségeire, és ehhez biztosítsák számukra a szükséges eszközöket; hangsúlyozza, hogy a világszintű választási megfigyelési munka hatékonyságának megerősítése érdekében szoros együttműködésre van szükség a nemzetközi választási megfigyelés alapelveiről szóló nyilatkozat aláíró felei között; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egyes választási megfigyelő missziók végén reális és megvalósítható ajánlások szülessenek; kéri, hogy az uniós intézmények és a tagállamok sorakozzanak fel a következtetések mögé, valamint hogy a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok fordítsanak kiemelt hangsúlyt az ajánlások végrehajtásának együttműködés révén történő támogatására; hangsúlyozza az ajánlások végrehajtása nyomon követésének fontosságát; kéri, hogy az ajánlások terjesztését és végrehajtásuk nyomon követését bízzák az EU küldöttségeire, és ehhez biztosítsák számukra a szükséges eszközöket; hangsúlyozza, hogy a világszintű választási megfigyelési munka hatékonyságának megerősítése érdekében szoros együttműködésre van szükség a nemzetközi választási megfigyelés alapelveiről szóló nyilatkozat aláíró felei között;

| 56. | úgy véli, hogy az EP állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek sokkal nagyobb szerepet kellene betölteniük a választási megfigyelési missziók ajánlásainak nyomon követése, valamint az emberi jogok és a demokrácia terén elért fejlődés elemzése területén; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy az EP állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek sokkal nagyobb szerepet kellene betölteniük a választási megfigyelési missziók ajánlásainak nyomon követése, valamint az emberi jogok és a demokrácia terén elért fejlődés elemzése területén;

| 57. | hangsúlyozza egy olyan politikai támogató folyamat fontosságát, amely nem csupán a választásokat közvetlenül megelőző és követő időszakokra összpontosít, hanem a folyamatosságra épül; ebben az összefüggésben elismerően nyilatkozik a politikai alapítványok értékes munkájáról; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza egy olyan politikai támogató folyamat fontosságát, amely nem csupán a választásokat közvetlenül megelőző és követő időszakokra összpontosít, hanem a folyamatosságra épül; ebben az összefüggésben elismerően nyilatkozik a politikai alapítványok értékes munkájáról;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a kormányoknak elszámoltathatónak kell lenniük az emberi jogi jogsértések, a rossz kormányzás, a korrupció és az egész társadalom javára felhasználandó nemzeti erőforrások jogellenes felhasználása tekintetében; ezzel kapcsolatban arra kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is mozdítsák elő a jó kormányzást és küzdjenek a büntetlenség ellen, beleértve azt is, hogy a harmadik országoktól megkövetelik a Nemzetközi Büntetőbírósággal való teljes körű együttműködést, és biztosítsák, hogy az új megállapodások tartalmazzanak a Római Statútumból eredő kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a kormányoknak elszámoltathatónak kell lenniük az emberi jogi jogsértések, a rossz kormányzás, a korrupció és az egész társadalom javára felhasználandó nemzeti erőforrások jogellenes felhasználása tekintetében; ezzel kapcsolatban arra kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is mozdítsák elő a jó kormányzást és küzdjenek a büntetlenség ellen, beleértve azt is, hogy a harmadik országoktól megkövetelik a Nemzetközi Büntetőbírósággal való teljes körű együttműködést, és biztosítsák, hogy az új megállapodások tartalmazzanak a Római Statútumból eredő kötelezettségvállalásokat;

| 59. | arra kéri a megfelelő uniós intézményeket, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az EIDHR-t, valamint javítsák és korszerűsítsék a harmadik országokban a demokrácia támogatására irányuló további meglévő eszközöket és kereteket; |
| --- | --- |

59.

arra kéri a megfelelő uniós intézményeket, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az EIDHR-t, valamint javítsák és korszerűsítsék a harmadik országokban a demokrácia támogatására irányuló további meglévő eszközöket és kereteket;

A civil társadalom támogatása

| 60. | hangsúlyozza a politikai dimenziót kiegészítő, decentralizált megközelítés szükségességét, amely hatékonyabban figyelembe tudja venni az érintett országokban a lakosság mindennapi szükségleteit azon helyi és regionális szervezetek támogatás révén, amelyek részt vesznek a demokrácia megszilárdításában azáltal, hogy a párbeszédre és a helyes gyakorlatok cseréjére szolgáló fórumokat hoznak létre az Unióval, illetve az ugyanahhoz a régióhoz tartozó többi partnerországgal is; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza a politikai dimenziót kiegészítő, decentralizált megközelítés szükségességét, amely hatékonyabban figyelembe tudja venni az érintett országokban a lakosság mindennapi szükségleteit azon helyi és regionális szervezetek támogatás révén, amelyek részt vesznek a demokrácia megszilárdításában azáltal, hogy a párbeszédre és a helyes gyakorlatok cseréjére szolgáló fórumokat hoznak létre az Unióval, illetve az ugyanahhoz a régióhoz tartozó többi partnerországgal is;

| 61. | javasolja, hogy a társadalmat mozgató és a polgári részvételre buzdító erők támogatását célzó nyitottabb és dinamikusabb politikát dolgozzanak ki; javasolja, hogy a civil társadalom hatását célzott programokkal, továbbá ezen elképzelés létező programokba való beépítése révén erősítsék; |
| --- | --- |

61.

javasolja, hogy a társadalmat mozgató és a polgári részvételre buzdító erők támogatását célzó nyitottabb és dinamikusabb politikát dolgozzanak ki; javasolja, hogy a civil társadalom hatását célzott programokkal, továbbá ezen elképzelés létező programokba való beépítése révén erősítsék;

| 62. | hangsúlyozza, hogy oktatás és tájékoztatás révén növelni kell a civil társadalom képességeit, és hogy a civil társadalom számára lehetővé kell tenni a politikai folyamatokban való részvételt; hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítása érdekében elengedhetetlen a köz- és a magánszféra közötti szoros partnerség, valamint a felügyelő intézmények – köztük a nemzeti parlamentek – szerepének megerősítése; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy oktatás és tájékoztatás révén növelni kell a civil társadalom képességeit, és hogy a civil társadalom számára lehetővé kell tenni a politikai folyamatokban való részvételt; hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítása érdekében elengedhetetlen a köz- és a magánszféra közötti szoros partnerség, valamint a felügyelő intézmények – köztük a nemzeti parlamentek – szerepének megerősítése;

| 63. | felszólít az önkényuralmi államokban és a fiatal demokráciákban a demokráciáért küzdő nem szélsőséges társadalmi mozgalmak, a valóban független média és politikai pártok célzott támogatására, a nyilvánosság részvétele, a fenntartható többpártrendszer és az emberi jogok előmozdítása érdekében; azon a véleményen van, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének ebben a tekintetben kulcsszerepet kellene játszania; |
| --- | --- |

63.

felszólít az önkényuralmi államokban és a fiatal demokráciákban a demokráciáért küzdő nem szélsőséges társadalmi mozgalmak, a valóban független média és politikai pártok célzott támogatására, a nyilvánosság részvétele, a fenntartható többpártrendszer és az emberi jogok előmozdítása érdekében; azon a véleményen van, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének ebben a tekintetben kulcsszerepet kellene játszania;

| 64. | felszólít az országok fejlődésében érdekelt valamennyi fél széles körű részvételének támogatására, és szorgalmazza, hogy a társadalom minden része vegyen részt a demokrácia építésében; elismeri a nem kormányzati szervezeteknek és más nem állami szereplőknek a demokrácia, a társadalmi igazságosság és az emberi jogok előmozdítása terén játszott nélkülözhetetlen szerepét; |
| --- | --- |

64.

felszólít az országok fejlődésében érdekelt valamennyi fél széles körű részvételének támogatására, és szorgalmazza, hogy a társadalom minden része vegyen részt a demokrácia építésében; elismeri a nem kormányzati szervezeteknek és más nem állami szereplőknek a demokrácia, a társadalmi igazságosság és az emberi jogok előmozdítása terén játszott nélkülözhetetlen szerepét;

| 65. | támogatja azt a kialakult gyakorlatot, hogy az Unió harmadik országokkal folytatott párbeszéde során keresik a civil társadalom, a politikai pártok, a média és más nem kormányzati politikai szereplők bevonásának innovatív módszereit; ismételten támogatja a média szabadságát, védelmét és népszerűsítését a digitális szakadék csökkentése és az internethez való hozzáférés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

65.

támogatja azt a kialakult gyakorlatot, hogy az Unió harmadik országokkal folytatott párbeszéde során keresik a civil társadalom, a politikai pártok, a média és más nem kormányzati politikai szereplők bevonásának innovatív módszereit; ismételten támogatja a média szabadságát, védelmét és népszerűsítését a digitális szakadék csökkentése és az internethez való hozzáférés megkönnyítése érdekében;

| 66. | támogatja a civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül történő finanszírozását, és pénzeszközök nem kormányzati szervezetek helyi projektjeihez történő kihelyezését; támogatja fokozatosan egyre több pénzeszköz kihelyezését olyan országokba, ahol megszületett a civil társadalom és kiépülőben a demokrácia; |
| --- | --- |

66.

támogatja a civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül történő finanszírozását, és pénzeszközök nem kormányzati szervezetek helyi projektjeihez történő kihelyezését; támogatja fokozatosan egyre több pénzeszköz kihelyezését olyan országokba, ahol megszületett a civil társadalom és kiépülőben a demokrácia;

| 67. | kiemeli, hogy az információhoz és a független médiához való hozzáférés döntő fontosságú a demokratikus reformok iránti közigény erősítése szempontjából, ezért a „régi” és „új” médiumok szabadságának előmozdítása, a független újságírók védelme, a digitális szakadék csökkentése és az internet-hozzáférés elősegítése terén növekvő támogatást szorgalmaz; |
| --- | --- |

67.

kiemeli, hogy az információhoz és a független médiához való hozzáférés döntő fontosságú a demokratikus reformok iránti közigény erősítése szempontjából, ezért a „régi” és „új” médiumok szabadságának előmozdítása, a független újságírók védelme, a digitális szakadék csökkentése és az internet-hozzáférés elősegítése terén növekvő támogatást szorgalmaz;

| 68. | nagyra értékeli az uniós tagállamok által a demokratizálódási folyamatok támogatása terén világszerte kifejtett tevékenységet, így például a lengyel és a francia ombudsman által közösen létrehozott, „a Keleti Partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködés 2009 és 2013 közötti időszakra szóló programját”, amelynek célja a keleti partnerség országaiban működő ombudsmani hivatalok, kormányzati szervek és nem kormányzati szervezetek egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló képességeinek fokozása; hangsúlyozza, hogy ezt a fellépést az EU keretein belül kell összehangolni, továbbá hogy az uniós intézményeknek fel kell használniuk az ennek keretében szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

68.

nagyra értékeli az uniós tagállamok által a demokratizálódási folyamatok támogatása terén világszerte kifejtett tevékenységet, így például a lengyel és a francia ombudsman által közösen létrehozott, „a Keleti Partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködés 2009 és 2013 közötti időszakra szóló programját”, amelynek célja a keleti partnerség országaiban működő ombudsmani hivatalok, kormányzati szervek és nem kormányzati szervezetek egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló képességeinek fokozása; hangsúlyozza, hogy ezt a fellépést az EU keretein belül kell összehangolni, továbbá hogy az uniós intézményeknek fel kell használniuk az ennek keretében szerzett tapasztalatokat;

| 69. | megerősíti az EU elkötelezettségét az emberkereskedelem elleni küzdelem mellett, és arra kéri a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a demokratizálódó államokra, mivel ezen államok lakossága különösen ki van téve az emberkereskedelem veszélyének; szoros együttműködésre szólít fel a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, a Bővítési Főigazgatóság, a Belügyi Főigazgatóság és az emberkereskedelem elleni küzdelem uniós koordinátora között e kérdésben; |
| --- | --- |

69.

megerősíti az EU elkötelezettségét az emberkereskedelem elleni küzdelem mellett, és arra kéri a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a demokratizálódó államokra, mivel ezen államok lakossága különösen ki van téve az emberkereskedelem veszélyének; szoros együttműködésre szólít fel a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, a Bővítési Főigazgatóság, a Belügyi Főigazgatóság és az emberkereskedelem elleni küzdelem uniós koordinátora között e kérdésben;

| 70. | elismeri a világszintű demokratizálódási folyamatokban az EU és az Európa Tanács közötti együttműködés jelentőségét; örömmel veszi tudomásul, hogy az EU és az Európa Tanács közös a programokat indít a keleti partnerség országaiban a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és a stabilitás támogatására; |
| --- | --- |

70.

elismeri a világszintű demokratizálódási folyamatokban az EU és az Európa Tanács közötti együttműködés jelentőségét; örömmel veszi tudomásul, hogy az EU és az Európa Tanács közös a programokat indít a keleti partnerség országaiban a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és a stabilitás támogatására;

*

* *

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

71.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A/RES/55/96.

(2)  A/RES/59/201.

(3)  HL C 320., 1996. 10. 28., 261. o.

(4)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(5)  HL C 343., 2001. 12.5., 270. o.

(6)  HL C 131. E, 2003. 6.5., 147. o.

(7)  HL C 271. E, 2009.11.12., 31. o.

(8)  HL C 265. E, 2010. 9. 30., 3. o.

(9)  HL C 4. E, 2011. 1.7., 34. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0327.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0446.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0434.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0082.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0121.

(16)  A/HRC/17/31, 2011.

(17)  A/RES/55/96 és A/RES/59/201.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/180

---

2011. július 7., csütörtökFelkészülés az orosz állami duma 2011. decemberi megválasztására

P7_TA(2011)0335

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Orosz Állami Duma 2011. decemberi választására való felkészülésről

2013/C 33 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció között megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1997-ben lépett életbe, és amelyet az azt felváltó új megállapodás megszületéséig meghosszabbítottak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció között megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1997-ben lépett életbe, és amelyet az azt felváltó új megállapodás megszületéséig meghosszabbítottak,

| — | tekintettel arra, hogy jelenleg tárgyalások folynak az EU–Oroszország kapcsolatoknak új, átfogó keretet biztosító új megállapodásról, valamint tekintettel a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy jelenleg tárgyalások folynak az EU–Oroszország kapcsolatoknak új, átfogó keretet biztosító új megállapodásról, valamint tekintettel a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre,

| — | tekintettel az Oroszországról és az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló, korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (1), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (2), az EU–Oroszország csúcstalálkozó következtetéseiről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (3), a 2009. november 18-i, stockholmi EU–Oroszország csúcstalálkozót megelőző, 2009. november 12-i állásfoglalására (4), valamint az emberi jogi aktivisták ellen Oroszországban elkövetett gyilkosságokról (5) és az energiabiztonság külső aspektusairól szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalásaira (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról és az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló, korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (1), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (2), az EU–Oroszország csúcstalálkozó következtetéseiről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (3), a 2009. november 18-i, stockholmi EU–Oroszország csúcstalálkozót megelőző, 2009. november 12-i állásfoglalására (4), valamint az emberi jogi aktivisták ellen Oroszországban elkövetett gyilkosságokról (5) és az energiabiztonság külső aspektusairól szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalásaira (6),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra és különösen az e tárgyban tartott legutóbbi, 2011. május 4-i ülésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra és különösen az e tárgyban tartott legutóbbi, 2011. május 4-i ülésre,

| — | tekintettel az orosz Igazságügyi Minisztérium 2011. június 22-i határozatára, amelyben elutasította a Népi Szabadság Pártja (Parnasz) hivatalos bejegyzés iránti kérelmét, illetve korábbi hasonló esetekre, amelyek következtében lehetetlenné válik e pártok választásokon való részvétele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az orosz Igazságügyi Minisztérium 2011. június 22-i határozatára, amelyben elutasította a Népi Szabadság Pártja (Parnasz) hivatalos bejegyzés iránti kérelmét, illetve korábbi hasonló esetekre, amelyek következtében lehetetlenné válik e pártok választásokon való részvétele,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének az oroszországi pártok bejegyzésével kapcsolatban tett 2011. június 22-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének az oroszországi pártok bejegyzésével kapcsolatban tett 2011. június 22-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a demokratikus elvek fenntartásának kötelezettségére, amely Oroszország Európa Tanácsban való tagságából és az Európai Emberi Jogi Egyezmény Oroszország általi aláírásából fakad; |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratikus elvek fenntartásának kötelezettségére, amely Oroszország Európa Tanácsban való tagságából és az Európai Emberi Jogi Egyezmény Oroszország általi aláírásából fakad;

| — | tekintettel a 2011. június 9–10-én Nyizsnyij Novgorodban tartott EU–Oroszország csúcstalálkozó eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. június 9–10-én Nyizsnyij Novgorodban tartott EU–Oroszország csúcstalálkozó eredményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a politikai pluralizmus a demokrácia és a modern társadalom egyik sarokköve és a politikai legitimáció egyik forrása, |
| --- | --- |

A.

mivel a politikai pluralizmus a demokrácia és a modern társadalom egyik sarokköve és a politikai legitimáció egyik forrása,

| B. | mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága bírálta a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Emberi Jogok Európai Egyezményének, |
| --- | --- |

B.

mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága bírálta a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Emberi Jogok Európai Egyezményének,

| C. | mivel az ODIHR megfigyelői a 2003-as parlamenti választások során látogatást tettek Oroszországban, és javasolták, hogy hat héttel a választások előtt kezdje meg munkáját egy 60 hosszú távú és 400 rövid távú megfigyelőből álló standard EBESZ-küldöttség, |
| --- | --- |

C.

mivel az ODIHR megfigyelői a 2003-as parlamenti választások során látogatást tettek Oroszországban, és javasolták, hogy hat héttel a választások előtt kezdje meg munkáját egy 60 hosszú távú és 400 rövid távú megfigyelőből álló standard EBESZ-küldöttség,

| D. | mivel továbbra is aggasztóak az Orosz Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és az ENSZ teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát az e szervezetek által támogatott demokratikus alapelvek és emberi jogok tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

D.

mivel továbbra is aggasztóak az Orosz Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és az ENSZ teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát az e szervezetek által támogatott demokratikus alapelvek és emberi jogok tiszteletben tartása mellett,

| 1. | megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, és nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem a közös szomszédságban és a globális szinten folytatott szoros együttműködés célkitűzése is; |
| --- | --- |

1.

megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, és nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem a közös szomszédságban és a globális szinten folytatott szoros együttműködés célkitűzése is;

| 2. | megerősíti a Nyizsnyij Novgorodban tartott EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2011. június 9-i állásfoglalását; |
| --- | --- |

2.

megerősíti a Nyizsnyij Novgorodban tartott EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2011. június 9-i állásfoglalását;

| 3. | sajnálja az orosz hatóságok határozatát, amelyben elutasították a Népi Szabadság Pártja (Parnasz) 2011. decemberi soron következő Duma-választásokra történő hivatalos bejegyzését; felszólítja az orosz hatóságokat a szabad és tisztességes választások biztosítására és az ezzel ellentétes határozatok és szabályok visszavonására; |
| --- | --- |

3.

sajnálja az orosz hatóságok határozatát, amelyben elutasították a Népi Szabadság Pártja (Parnasz) 2011. decemberi soron következő Duma-választásokra történő hivatalos bejegyzését; felszólítja az orosz hatóságokat a szabad és tisztességes választások biztosítására és az ezzel ellentétes határozatok és szabályok visszavonására;

| 4. | ismételten hangsúlyozza aggályait azon nehézségekkel kapcsolatban, amelyekkel a politikai pártok a választásokon való részvételhez szükséges bejegyzés során szembesülnek, és amelyek ténylegesen akadályozzák a politikai versenyt Oroszországban, korlátozzák a választópolgárok választási lehetőségeit, és azt mutatják, hogy a politikai pluralizmusnak még valós akadályai vannak az országban; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza aggályait azon nehézségekkel kapcsolatban, amelyekkel a politikai pártok a választásokon való részvételhez szükséges bejegyzés során szembesülnek, és amelyek ténylegesen akadályozzák a politikai versenyt Oroszországban, korlátozzák a választópolgárok választási lehetőségeit, és azt mutatják, hogy a politikai pluralizmusnak még valós akadályai vannak az országban;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Állami Duma választásának az Európa Tanács és az EBESZ által meghatározott választási előírások végrehajtásán kell alapulnia; sürgeti az orosz hatóságokat, hogy engedélyezzék az EBESZ/Európa Tanács részére, hogy hosszú távú választási megfigyelő küldöttséget indítsanak, és hogy már a legkorábbi szakasztól fogva maradéktalanul működjenek ezzel együtt, továbbá felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy ragaszkodjon egy választási megfigyelő küldöttség létrehozásához e célból; kéri, hogy az említett választási megfigyelő küldöttség szorosan működjön együtt a civil társadalommal és a megfigyelő csoportokkal; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Állami Duma választásának az Európa Tanács és az EBESZ által meghatározott választási előírások végrehajtásán kell alapulnia; sürgeti az orosz hatóságokat, hogy engedélyezzék az EBESZ/Európa Tanács részére, hogy hosszú távú választási megfigyelő küldöttséget indítsanak, és hogy már a legkorábbi szakasztól fogva maradéktalanul működjenek ezzel együtt, továbbá felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy ragaszkodjon egy választási megfigyelő küldöttség létrehozásához e célból; kéri, hogy az említett választási megfigyelő küldöttség szorosan működjön együtt a civil társadalommal és a megfigyelő csoportokkal;

| 6. | elítéli a Boris Nemtsovval szemben 2011. július 5-én kiszabott hat hónapos utazási tilalmat, és annak azonnali megszüntetésére szólít fel; |
| --- | --- |

6.

elítéli a Boris Nemtsovval szemben 2011. július 5-én kiszabott hat hónapos utazási tilalmat, és annak azonnali megszüntetésére szólít fel;

| 7. | e tekintetben aggodalmának ad hangot a Dumában megvitatandó törvénytervezet kapcsán, amely lehetővé tenné az orosz bíróságok számára, hogy bizonyos területeken – például az Emberi Jogok Európai Egyezményének alapelveit sértő kezdeményezések esetében – figyelmen kívül hagyják az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit; üdvözli az Orosz Duma közelmúltban meghozott döntését, miszerint ezt a jogszabálytervezetet egyelőre nem veszik napirendre, és reméli, hogy végül vissza fogják vonni ezt a kezdeményezést; |
| --- | --- |

7.

e tekintetben aggodalmának ad hangot a Dumában megvitatandó törvénytervezet kapcsán, amely lehetővé tenné az orosz bíróságok számára, hogy bizonyos területeken – például az Emberi Jogok Európai Egyezményének alapelveit sértő kezdeményezések esetében – figyelmen kívül hagyják az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit; üdvözli az Orosz Duma közelmúltban meghozott döntését, miszerint ezt a jogszabálytervezetet egyelőre nem veszik napirendre, és reméli, hogy végül vissza fogják vonni ezt a kezdeményezést;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ-nek, az Európa Tanácsnak, valamint az Orosz Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ-nek, az Európa Tanácsnak, valamint az Orosz Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0268.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0066.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0234.

(4)  HL C 271 E, 2010.10.7., 2. o.

(5)  HL C 224 E, 2010.8.19., 27. o.

(6)  HL C 224 E, 2010.8.19., 23. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/182 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/182

---

2011. július 7., csütörtökA schengeni rendszer változásai

P7_TA(2011)0336

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a schengeni szabályok módosításáról

2013/C 33 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 18., 20., 21., 67., 77. és 80. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 18., 20., 21., 67., 77. és 80. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 45. cikkére,

| — | tekintettel az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodásra,

| — | tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezményre,

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanács rendelete irányuló javaslatra (COM(2010)0624), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanács rendelete irányuló javaslatra (COM(2010)0624),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentéstervezetre (PE460.834), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentéstervezetre (PE460.834),

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2009. április 2-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2009. április 2-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság migrációról szóló, 2011. május 4-i közleményére (COM(2011)0248 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság migrációról szóló, 2011. május 4-i közleményére (COM(2011)0248 végleges),

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2011. június 24-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. június 24-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a schengeni térség létrehozása és a schengeni vívmányok európai uniós keretbe való beillesztése az európai integrációs folyamat egyik legkiemelkedőbb eredménye, amely megszüntette a személyek ellenőrzését a belső határokon, és példa nélkül álló módon tette lehetővé a szabad mozgást az Unión belül több mint 400 millió ember számára 4 312 099 km2-es területen, |
| --- | --- |

A.

mivel a schengeni térség létrehozása és a schengeni vívmányok európai uniós keretbe való beillesztése az európai integrációs folyamat egyik legkiemelkedőbb eredménye, amely megszüntette a személyek ellenőrzését a belső határokon, és példa nélkül álló módon tette lehetővé a szabad mozgást az Unión belül több mint 400 millió ember számára 4 312 099 km2-es területen,

| B. | mivel a mozgás szabadsága az uniós polgárság, valamint az Európai Unió mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyik alappillérévé vált, rögzítve az összes tagállam területén való szabad mozgás és tartózkodás jogát, ugyanazon jogok, védelem és biztosítékok – köztük a nemzetiségen alapuló mindenfajta megkülönböztetés tilalma – mellett, |
| --- | --- |

B.

mivel a mozgás szabadsága az uniós polgárság, valamint az Európai Unió mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyik alappillérévé vált, rögzítve az összes tagállam területén való szabad mozgás és tartózkodás jogát, ugyanazon jogok, védelem és biztosítékok – köztük a nemzetiségen alapuló mindenfajta megkülönböztetés tilalma – mellett,

| C. | mivel a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 45. cikke alapján az Unión belüli szabad mozgás joga meghatározott feltételek mellett kiterjeszthető az uniós tagállamokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra, |
| --- | --- |

C.

mivel a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 45. cikke alapján az Unión belüli szabad mozgás joga meghatározott feltételek mellett kiterjeszthető az uniós tagállamokban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra,

A közelmúlt eseményei

| D. | mivel különösen az elmúlt évben több észak-afrikai országban is tömegesen hagyták el lakóhelyüket az emberek; mivel a schengeni rendszer a közelmúltban nyomás alá került, mert néhány tagállam a nemzeti határokon való ellenőrzés visszaállítását fontolgatta a bevándorlók hirtelen érkező óriási tömegével szembesülve, |
| --- | --- |

D.

mivel különösen az elmúlt évben több észak-afrikai országban is tömegesen hagyták el lakóhelyüket az emberek; mivel a schengeni rendszer a közelmúltban nyomás alá került, mert néhány tagállam a nemzeti határokon való ellenőrzés visszaállítását fontolgatta a bevándorlók hirtelen érkező óriási tömegével szembesülve,

| E. | mivel 2011. május 4-én a Bizottság több kezdeményezést is előterjesztett a bevándorlás strukturáltabb megközelítésére vonatkozóan – különösen a földközi-tengeri térség közelmúltbeli fejleményeinek fényében – köztük egy javaslatot a schengeni szabályokat illetően; mivel az Európai Tanács 2011. június 23–24-i következtetéseiben kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot „védelmi mechanizmusra” annak érdekében, hogy reagálni lehessen a schengeni együttműködést veszélyeztető „kivételes körülményekre”, |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. május 4-én a Bizottság több kezdeményezést is előterjesztett a bevándorlás strukturáltabb megközelítésére vonatkozóan – különösen a földközi-tengeri térség közelmúltbeli fejleményeinek fényében – köztük egy javaslatot a schengeni szabályokat illetően; mivel az Európai Tanács 2011. június 23–24-i következtetéseiben kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot „védelmi mechanizmusra” annak érdekében, hogy reagálni lehessen a schengeni együttműködést veszélyeztető „kivételes körülményekre”,

A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex/migrációs politika

| F. | mivel a személyek belső határátlépésére irányadó schengeni szabályokat a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex határozza meg, amelynek 23–26. cikke a belső határokon ideiglenesen újra bevezetendő határellenőrzésekre vonatkozóan konkrét intézkedéseket és eljárásokat állapít meg, amelyek azonban – egyoldalú jellegük miatt – nem teszik lehetővé a közös uniós érdek érvényesülését, |
| --- | --- |

F.

mivel a személyek belső határátlépésére irányadó schengeni szabályokat a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex határozza meg, amelynek 23–26. cikke a belső határokon ideiglenesen újra bevezetendő határellenőrzésekre vonatkozóan konkrét intézkedéseket és eljárásokat állapít meg, amelyek azonban – egyoldalú jellegük miatt – nem teszik lehetővé a közös uniós érdek érvényesülését,

| G. | mivel a schengeni térség létrehozásával létrejött egy közös külső határ is, amelynek igazgatásáért az EUMSZ 80. cikkének megfelelően az Unió közösen viseli a felelősséget; mivel az EU még nem teljes mértékben teljesíti erre vonatkozó kötelességét, ugyanakkor hatékony ellenőrzésekre, valamint a vám-, rendőri és igazságügyi hatóságok közötti együttműködés létrehozására, közös bevándorlási, menekültügyi és vízumpolitika kidolgozására, valamint a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának és a Vízuminformációs Rendszer (VIS) létrehozására törekszik, |
| --- | --- |

G.

mivel a schengeni térség létrehozásával létrejött egy közös külső határ is, amelynek igazgatásáért az EUMSZ 80. cikkének megfelelően az Unió közösen viseli a felelősséget; mivel az EU még nem teljes mértékben teljesíti erre vonatkozó kötelességét, ugyanakkor hatékony ellenőrzésekre, valamint a vám-, rendőri és igazságügyi hatóságok közötti együttműködés létrehozására, közös bevándorlási, menekültügyi és vízumpolitika kidolgozására, valamint a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának és a Vízuminformációs Rendszer (VIS) létrehozására törekszik,

Értékelési mechanizmus

| H. | mivel a belső határellenőrzések megszüntetése teljes bizalmat igényel a tagállamok között azon képességük tekintetében, hogy maradéktalanul végre tudják hajtani az ellenőrzések megszüntetését lehetővé tevő, kísérő intézkedéseket; mivel a schengeni térség biztonsága attól függ, hogy az egyes tagállamok szigorúan és eredményesen járnak-e el külső határaik ellenőrzésénél, illetve hogy megfelelő-e a SIS-rendszeren keresztül történő információcsere minősége és sebessége; mivel ezen elemek bármelyikének nem megfelelő működése kockázatot jelent az egész Európai Unió biztonságára nézve, |
| --- | --- |

H.

mivel a belső határellenőrzések megszüntetése teljes bizalmat igényel a tagállamok között azon képességük tekintetében, hogy maradéktalanul végre tudják hajtani az ellenőrzések megszüntetését lehetővé tevő, kísérő intézkedéseket; mivel a schengeni térség biztonsága attól függ, hogy az egyes tagállamok szigorúan és eredményesen járnak-e el külső határaik ellenőrzésénél, illetve hogy megfelelő-e a SIS-rendszeren keresztül történő információcsere minősége és sebessége; mivel ezen elemek bármelyikének nem megfelelő működése kockázatot jelent az egész Európai Unió biztonságára nézve,

| I. | mivel a schengeni térség zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében kulcsfontosságú a schengeni vívmányok tagállamok általi betartásának értékelése; mivel a schengeni értékelő munkacsoport (SCH-EVAL) – egy teljes egészében kormányközi testület – munkáján alapuló értékelési mechanizmus nem bizonyult kellőképpen hatékonynak, |
| --- | --- |

I.

mivel a schengeni térség zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében kulcsfontosságú a schengeni vívmányok tagállamok általi betartásának értékelése; mivel a schengeni értékelő munkacsoport (SCH-EVAL) – egy teljes egészében kormányközi testület – munkáján alapuló értékelési mechanizmus nem bizonyult kellőképpen hatékonynak,

| J. | mivel a schengeni szabályok vonatkozásában jelenleg alkalmazott kettős mércét – tudniillik hogy az összes tagjelölt országokkal szemben szigorú követelményeket támasztanak, míg a már a schengeni térségbe tartozó országokkal igen elnézőek – meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

J.

mivel a schengeni szabályok vonatkozásában jelenleg alkalmazott kettős mércét – tudniillik hogy az összes tagjelölt országokkal szemben szigorú követelményeket támasztanak, míg a már a schengeni térségbe tartozó országokkal igen elnézőek – meg kell szüntetni;

| K. | mivel a Parlamentben jelenleg rendes jogalkotási eljárás keretében vizsgált, a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatban új értékelési mechanizmus szerepel; mivel ez a mechanizmus már meghatározza a schengeni vívmányok tagállamok általi betartásának támogatását és értékelését szolgáló eljárásokat, elveket és eszközöket, előre nem látható történések esetén is, |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlamentben jelenleg rendes jogalkotási eljárás keretében vizsgált, a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatban új értékelési mechanizmus szerepel; mivel ez a mechanizmus már meghatározza a schengeni vívmányok tagállamok általi betartásának támogatását és értékelését szolgáló eljárásokat, elveket és eszközöket, előre nem látható történések esetén is,

Együttdöntés

| L. | mivel az EUMSZ 77. cikke kimondja, hogy a Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapít meg többek között a külső határokat átlépő személyek ellenőrzésére vonatkozóan és a személyek – állampolgárságtól független – mindenfajta ellenőrzés alóli mentességére vonatkozóan a belső határok átlépésekor, |
| --- | --- |

L.

mivel az EUMSZ 77. cikke kimondja, hogy a Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapít meg többek között a külső határokat átlépő személyek ellenőrzésére vonatkozóan és a személyek – állampolgárságtól független – mindenfajta ellenőrzés alóli mentességére vonatkozóan a belső határok átlépésekor,

A schengeni rendszer jelentősége

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai integráció egyik legnagyobb vívmánya a személyek schengeni térségen belüli szabad mozgása, továbbá hogy a schengeni rendszer több százezer uniós polgár életére van pozitív kihatással a határátkelés megkönnyítése és a gazdaság fellendítése révén is, valamint hogy a mozgás szabadsága alapvető jog és az európai uniós polgárság egyik alappillére, és e jog gyakorlásának feltételeit a Szerződések és a 2004/38/EK irányelv rögzíti; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai integráció egyik legnagyobb vívmánya a személyek schengeni térségen belüli szabad mozgása, továbbá hogy a schengeni rendszer több százezer uniós polgár életére van pozitív kihatással a határátkelés megkönnyítése és a gazdaság fellendítése révén is, valamint hogy a mozgás szabadsága alapvető jog és az európai uniós polgárság egyik alappillére, és e jog gyakorlásának feltételeit a Szerződések és a 2004/38/EK irányelv rögzíti;

A schengeni térség kormányzása/értékelési rendszer

| 2. | határozottan javasolja a schengeni térség kormányzásának megerősítését annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam hatékonyan ellenőrizhesse az Unió külső határainak rá eső szakaszát, továbbá annak érdekében, hogy megerősödjön a kölcsönös bizalom, és bizalom alakuljon ki az uniós migrációkezelési rendszer hatékonysága iránt; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű rendkívüli helyzetek kezeléséhez nyújtott segítség érdekében erősebb szolidaritásra van szükség azon tagállamok iránt, amelyek a legintenzívebb bevándorlási hullámokkal néznek szembe; |
| --- | --- |

2.

határozottan javasolja a schengeni térség kormányzásának megerősítését annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam hatékonyan ellenőrizhesse az Unió külső határainak rá eső szakaszát, továbbá annak érdekében, hogy megerősödjön a kölcsönös bizalom, és bizalom alakuljon ki az uniós migrációkezelési rendszer hatékonysága iránt; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű rendkívüli helyzetek kezeléséhez nyújtott segítség érdekében erősebb szolidaritásra van szükség azon tagállamok iránt, amelyek a legintenzívebb bevándorlási hullámokkal néznek szembe;

| 3. | meggyőződése, hogy a Parlamentben jelenleg tárgyalás alatt álló új schengeni értékelési mechanizmus része lesz az erre adott válasznak, amennyiben biztosítja a belső határokon a jogszerűtlen határellenőrzések bevezetésére tett próbálkozások hatékony felderítését és a kölcsönös bizalom megerősítését; úgy véli továbbá, hogy az új schengeni értékelési rendszer már lehetővé teszi, hogy egy tagállam a schengeni vívmányok betartásának biztosítása érdekében támogatást kérjen és kapjon, amennyiben kivételes nyomás nehezedne az EU külső határaira; |
| --- | --- |

3.

meggyőződése, hogy a Parlamentben jelenleg tárgyalás alatt álló új schengeni értékelési mechanizmus része lesz az erre adott válasznak, amennyiben biztosítja a belső határokon a jogszerűtlen határellenőrzések bevezetésére tett próbálkozások hatékony felderítését és a kölcsönös bizalom megerősítését; úgy véli továbbá, hogy az új schengeni értékelési rendszer már lehetővé teszi, hogy egy tagállam a schengeni vívmányok betartásának biztosítása érdekében támogatást kérjen és kapjon, amennyiben kivételes nyomás nehezedne az EU külső határaira;

| 4. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a tagállamok csatlakozásuk után is megfelelően végrehajtsák és alkalmazzák a schengeni szabályokat; rámutat, hogy ez egyúttal a problémákkal küzdő tagállamok számára korai szakaszban történő segítségnyújtást is jelent a hiányosságok leküzdéséhez az uniós ügynökségektől érkező gyakorlati támogatás formájában; úgy véli, hogy a meglévő értékelési mechanizmusokat meg kell erősíteni, és azoknak uniós rendszerré kell válniuk; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a tagállamok csatlakozásuk után is megfelelően végrehajtsák és alkalmazzák a schengeni szabályokat; rámutat, hogy ez egyúttal a problémákkal küzdő tagállamok számára korai szakaszban történő segítségnyújtást is jelent a hiányosságok leküzdéséhez az uniós ügynökségektől érkező gyakorlati támogatás formájában; úgy véli, hogy a meglévő értékelési mechanizmusokat meg kell erősíteni, és azoknak uniós rendszerré kell válniuk;

| 5. | meggyőződése, hogy az értékelési mechanizmus hatékonysága a szankciók alkalmazásának lehetőségén múlik – abban az esetben, ha a hiányosságok tartósan fennállnak és veszélyeztetik a schengeni térség általános biztonságát; emlékeztet arra, hogy az ilyen szankciók elsődleges célja, hogy visszatartó erejűek legyenek; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy az értékelési mechanizmus hatékonysága a szankciók alkalmazásának lehetőségén múlik – abban az esetben, ha a hiányosságok tartósan fennállnak és veszélyeztetik a schengeni térség általános biztonságát; emlékeztet arra, hogy az ilyen szankciók elsődleges célja, hogy visszatartó erejűek legyenek;

Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex

| 6. | úgy véli, hogy kivételes körülmények esetén a belső határokon történő ellenőrzések ideiglenes újbóli bevezetésére vonatkozó szükséges feltételeket az 562/2006/EK rendelet (a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) 23., 24. és 25. cikke már egyértelműen szabályozza, lehetővé téve a belső határellenőrzések újbóli bevezetését kizárólag ott, ahol a közrend vagy a belső biztonság veszélyeztetve van; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be arra irányuló kezdeményezést, hogy e cikkek szigorú alkalmazását a tagállamok határozzák meg; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy kivételes körülmények esetén a belső határokon történő ellenőrzések ideiglenes újbóli bevezetésére vonatkozó szükséges feltételeket az 562/2006/EK rendelet (a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) 23., 24. és 25. cikke már egyértelműen szabályozza, lehetővé téve a belső határellenőrzések újbóli bevezetését kizárólag ott, ahol a közrend vagy a belső biztonság veszélyeztetve van; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be arra irányuló kezdeményezést, hogy e cikkek szigorú alkalmazását a tagállamok határozzák meg;

| 7. | ezért úgy véli, hogy a jelenlegi szabályok alóli bármely újabb mentesség – például a határellenőrzések „kivételes” alapon történő újbóli bevezetésére vonatkozó új indokok – semmiképpen sem fogja a schengeni rendszert megerősíteni; rámutat, hogy a bevándorlók és menedékkérők külső határokon való beáramlása semmi esetre sem tekinthető további alapnak a határokon való ellenőrzés újbóli bevezetéséhez; |
| --- | --- |

7.

ezért úgy véli, hogy a jelenlegi szabályok alóli bármely újabb mentesség – például a határellenőrzések „kivételes” alapon történő újbóli bevezetésére vonatkozó új indokok – semmiképpen sem fogja a schengeni rendszert megerősíteni; rámutat, hogy a bevándorlók és menedékkérők külső határokon való beáramlása semmi esetre sem tekinthető további alapnak a határokon való ellenőrzés újbóli bevezetéséhez;

| 8. | mély sajnálattal állapítja meg, hogy több tagállam is megpróbálja visszaállítani a határokon végzett ellenőrzést, ami alapjaiban kérdőjelezi meg a schengeni vívmányok szellemét; |
| --- | --- |

8.

mély sajnálattal állapítja meg, hogy több tagállam is megpróbálja visszaállítani a határokon végzett ellenőrzést, ami alapjaiban kérdőjelezi meg a schengeni vívmányok szellemét;

| 9. | meggyőződése, hogy a Schengennel kapcsolatban a közelmúltban felmerült problémák a más területekre – főként egy közös európai menekültügyi és migrációs rendszerre (többek között az illegális bevándorlás kezelésére és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre) – vonatkozó európai politikák végrehajtásának elmaradására vezethetők vissza; |
| --- | --- |

9.

meggyőződése, hogy a Schengennel kapcsolatban a közelmúltban felmerült problémák a más területekre – főként egy közös európai menekültügyi és migrációs rendszerre (többek között az illegális bevándorlás kezelésére és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre) – vonatkozó európai politikák végrehajtásának elmaradására vezethetők vissza;

| 10. | ismételten hangsúlyozza, hogy e tekintetben rendkívül fontos előrelépni, mert a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásának határidejét 2012-re tűzték ki; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangsúlyozza, hogy e tekintetben rendkívül fontos előrelépni, mert a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásának határidejét 2012-re tűzték ki;

| 11. | megismétli, hogy határozottan ellenez minden olyan új schengeni mechanizmust, amelyet a mozgás szabadságának fokozásától és a schengeni térség uniós irányításának megerősítésétől eltérő céllal hoznak létre; |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy határozottan ellenez minden olyan új schengeni mechanizmust, amelyet a mozgás szabadságának fokozásától és a schengeni térség uniós irányításának megerősítésétől eltérő céllal hoznak létre;

Együttdöntés

| 12. | hangsúlyozza, hogy az uniós szerződések be nem tartásának fog tekinteni bármiféle kísérletet arra, hogy az e téren tett intézkedések esetében az EUMSZ 77. cikkétől mint a megfelelő jogi alaptól eltérjenek, és fenntartja a jogot, hogy szükség esetén éljen valamennyi jogorvoslati lehetősséggel; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az uniós szerződések be nem tartásának fog tekinteni bármiféle kísérletet arra, hogy az e téren tett intézkedések esetében az EUMSZ 77. cikkétől mint a megfelelő jogi alaptól eltérjenek, és fenntartja a jogot, hogy szükség esetén éljen valamennyi jogorvoslati lehetősséggel;

*

* *

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(2)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

(3)  HL C 137. E, 2010.5.27., 6. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/186 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/186

---

2011. július 7., csütörtökA Lisszaboni Szerződésnek a KKBP/KBVP területén megvalósuló parlamenti együttműködésről szóló 1. számú jegyzőkönyve 9. és 10. cikke végrehajtásának európai parlamenti megközelítése

P7_TA(2011)0337

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Európai Parlament Lisszaboni Szerződés 1. Jegyzőkönyve 9. és 10. cikkének a KKBP/KBVP területén gyakorolt parlamenti együttműködés tekintetében történő végrehajtására vonatkozó megközelítéséről

2013/C 33 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, valamint különösen annak a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. Jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, valamint különösen annak a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. Jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (1), valamint a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a politikai elszámoltathatóságról szóló, az állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (1), valamint a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a politikai elszámoltathatóságról szóló, az állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43) bekezdése alapján az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (3), és különösen annak (18) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43) bekezdése alapján az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (3), és különösen annak (18) bekezdésére,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (4), és különösen annak 12., 13., és 14. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (4), és különösen annak 12., 13., és 14. bekezdésére,

| — | tekintettel az európai uniós házelnökök konferenciájára, amelyet 2011. április 4–5-én tartottak Brüsszelben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós házelnökök konferenciájára, amelyet 2011. április 4–5-én tartottak Brüsszelben,

| — | tekintettel a 2011. május 29. és 31. között, Budapesten megrendezett XLV. COSAC ülés eredményeire és következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. május 29. és 31. között, Budapesten megrendezett XLV. COSAC ülés eredményeire és következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az 1. Jegyzőkönyv 9. cikke előírja, hogy az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen határozzák meg, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1. Jegyzőkönyv 9. cikke előírja, hogy az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen határozzák meg,

| B. | mivel a biztosi testület tagjaként, az alelnök/főképviselő megválasztásához az Európai Parlament hozzájárulására van szükség, |
| --- | --- |

B.

mivel a biztosi testület tagjaként, az alelnök/főképviselő megválasztásához az Európai Parlament hozzájárulására van szükség,

| C. | mivel az Európai Parlament a Tanáccsal együtt dönt a külső fellépésekre vonatkozó uniós költségvetésről, beleértve a KKBP és a KBVP polgári misszióinak költségvetését, valamint az EU katonai koordinációjával kapcsolatos igazgatási költségeket is, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament a Tanáccsal együtt dönt a külső fellépésekre vonatkozó uniós költségvetésről, beleértve a KKBP és a KBVP polgári misszióinak költségvetését, valamint az EU katonai koordinációjával kapcsolatos igazgatási költségeket is,

| D. | mivel a Szerződésnek megfelelően a Parlamenttel rendszeresen konzultálni kell a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, és mivel a Parlament beleegyezésére van szükség az Unió stratégiáinak jogszabályi szintre történő emeléséhez ugyanúgy, mint nemzetközi szerződések megkötéséhez, beleértve azokat is, amelyek elsősorban a KKBP-t érintik, de azok kivételével, amelyek kizárólagosan azt érintik, |
| --- | --- |

D.

mivel a Szerződésnek megfelelően a Parlamenttel rendszeresen konzultálni kell a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, és mivel a Parlament beleegyezésére van szükség az Unió stratégiáinak jogszabályi szintre történő emeléséhez ugyanúgy, mint nemzetközi szerződések megkötéséhez, beleértve azokat is, amelyek elsősorban a KKBP-t érintik, de azok kivételével, amelyek kizárólagosan azt érintik,

| 1. | emlékeztet rá, hogy az Európai Parlament a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika demokratikus legitimitásának forrása, és politikai ellenőrzést gyakorol e területek felett; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy az Európai Parlament a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika demokratikus legitimitásának forrása, és politikai ellenőrzést gyakorol e területek felett;

| 2. | meg van győződve ugyanakkor arról, hogy a parlamentek közötti megerősített együttműködés a KKBP és a KBVP területén növelné az Unió és tagállamai által hozott politikai döntések feletti parlamenti befolyást az Európai Parlament közös uniós szakpolitikákkal kapcsolatos feladatkörei miatt, ideértve a KKBP-t és a KBVP-t is, illetve azon előjogokból adódóan, amelyeket minden egyes nemzeti parlament élvez a nemzetbiztonsági és a védelmi politikai döntések tekintetében; |
| --- | --- |

2.

meg van győződve ugyanakkor arról, hogy a parlamentek közötti megerősített együttműködés a KKBP és a KBVP területén növelné az Unió és tagállamai által hozott politikai döntések feletti parlamenti befolyást az Európai Parlament közös uniós szakpolitikákkal kapcsolatos feladatkörei miatt, ideértve a KKBP-t és a KBVP-t is, illetve azon előjogokból adódóan, amelyeket minden egyes nemzeti parlament élvez a nemzetbiztonsági és a védelmi politikai döntések tekintetében;

| 3. | sajnálja, hogy az európai uniós házelnökök 2011. április 4–5-i konferenciáján nem született megállapodás, és támogatni fogja a lengyel elnökség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megállapodás jöjjön létre az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek között az e téren folytatandó parlamentközi együttműködés új formáiról; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy az európai uniós házelnökök 2011. április 4–5-i konferenciáján nem született megállapodás, és támogatni fogja a lengyel elnökség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megállapodás jöjjön létre az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek között az e téren folytatandó parlamentközi együttműködés új formáiról;

| 4. | megerősíti a vonatkozó jelentésekben foglalt álláspontját, és különösen azt, hogy:






  — | a Lisszaboni Szerződés 1. Jegyzőkönyve 9. cikkének megfelelően „az Európai Parlament és nemzeti parlamentek közösen meghatározzák az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját” annak érdekében, hogy előmozdítsák a közös szerepvállalást a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésében és gyakorlásában; |
| --- | --- | --- |

4.

megerősíti a vonatkozó jelentésekben foglalt álláspontját, és különösen azt, hogy:

—

a Lisszaboni Szerződés 1. Jegyzőkönyve 9. cikkének megfelelően „az Európai Parlament és nemzeti parlamentek közösen meghatározzák az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját” annak érdekében, hogy előmozdítsák a közös szerepvállalást a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésében és gyakorlásában;

| — | valamennyi új parlamentközi együttműködésben olyan fokú képviselete legyen, amely megfelelően tükrözi a KKBP/KBVP ellenőrzésében betöltött szerepének fontosságát és sokrétűségét, elismeri ilyen politikák közös európai jellegét, illetve kielégíti a Parlament politikai és földrajzi sokszínűsége tükrözésének igényét; |
| --- | --- |

—

valamennyi új parlamentközi együttműködésben olyan fokú képviselete legyen, amely megfelelően tükrözi a KKBP/KBVP ellenőrzésében betöltött szerepének fontosságát és sokrétűségét, elismeri ilyen politikák közös európai jellegét, illetve kielégíti a Parlament politikai és földrajzi sokszínűsége tükrözésének igényét;

| — | hozzáadott érték megteremtésére törekedve, illetve a költségek megfékezése érdekében, a Főtitkárság és az Európai Parlament helyiségei alapvetően rendelkezésre állnak a parlamentközi ülések szervezésének és megtartásának támogatására; |
| --- | --- |

—

hozzáadott érték megteremtésére törekedve, illetve a költségek megfékezése érdekében, a Főtitkárság és az Európai Parlament helyiségei alapvetően rendelkezésre állnak a parlamentközi ülések szervezésének és megtartásának támogatására;

| — | a parlamentközi ülések következtetései nem kötelező érvényűek a részt vevő felekre nézve; |
| --- | --- |

—

a parlamentközi ülések következtetései nem kötelező érvényűek a részt vevő felekre nézve;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az európai uniós házelnökök konferenciája lengyel elnökségének, az Unió parlamentjei elnökeinek, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az európai uniós házelnökök konferenciája lengyel elnökségének, az Unió parlamentjei elnökeinek, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0280.

(2)  Ugyanott, II. melléklet.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0227.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0228.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/188

---

2011. július 7., csütörtökAz Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programja

P7_TA(2011)0338

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról

2013/C 33 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátását célzó, a 2009-es költségvetési év terhére a tagállamok rendelkezésére álló erőforrások elosztására vonatkozó terv elfogadásáról szóló 2008. október 3-i 983/2008/EK bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátását célzó, a 2009-es költségvetési év terhére a tagállamok rendelkezésére álló erőforrások elosztására vonatkozó terv elfogadásáról szóló 2008. október 3-i 983/2008/EK bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított bizottsági javaslatra (COM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított bizottsági javaslatra (COM(2010)0486),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) a T-576/08. számú ügyben hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) a T-576/08. számú ügyben hozott ítéletére,

| — | tekintettel a Bizottság az Európai Unió legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátását célzó, a 2012-es költségvetési év terhére a tagállamok rendelkezésére álló erőforrások szétosztására vonatkozó terv elfogadásáról, valamint a 807/2010/EU rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérésről szóló 2011. június 10-i 562/2011/EU végrehajtási rendeletére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az Európai Unió legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátását célzó, a 2012-es költségvetési év terhére a tagállamok rendelkezésére álló erőforrások szétosztására vonatkozó terv elfogadásáról, valamint a 807/2010/EU rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérésről szóló 2011. június 10-i 562/2011/EU végrehajtási rendeletére (3),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó 2009. március 26-i jogalkotási állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó 2009. március 26-i jogalkotási állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Parlamentnek az említett programról szóló 2006. április 4-i nyilatkozatára (5), 2008. május 22-i állásfoglalására (6), 2009. március 26-i álláspontjára, valamint a Bizottság javaslatára (COM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentnek az említett programról szóló 2006. április 4-i nyilatkozatára (5), 2008. május 22-i állásfoglalására (6), 2009. március 26-i álláspontjára, valamint a Bizottság javaslatára (COM(2010)0486),

| — | tekintettel a szociális védelmi rendszerekben az elégséges forrásokra és szociális segélyre vonatkozó közös kritériumokról szóló 92/441/EGK tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelmi rendszerekben az elégséges forrásokra és szociális segélyre vonatkozó közös kritériumokról szóló 92/441/EGK tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottság becslése szerint az EU-ban 43 millió személyt fenyeget az élelmiszerszegénység, |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság becslése szerint az EU-ban 43 millió személyt fenyeget az élelmiszerszegénység,

| B. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság, valamint az égbeszökő élelmiszerárak következtében még többeket fenyeget az élelmiszerszegénység, |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság, valamint az égbeszökő élelmiszerárak következtében még többeket fenyeget az élelmiszerszegénység,

| C. | mivel a Bizottság becslése szerint az EU-ban 80 millió személyt fenyeget a szegénység, és mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében növekedhet a szegénységtől sújtottak száma; mivel az EU 2020 stratégia öt prioritásának egyike a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése az Európai Unióban, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság becslése szerint az EU-ban 80 millió személyt fenyeget a szegénység, és mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében növekedhet a szegénységtől sújtottak száma; mivel az EU 2020 stratégia öt prioritásának egyike a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése az Európai Unióban,

| D. | mivel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programja, melyet 1987-ben, a közös agrárpolitika (KAP) keretében hoztak létre, jelenleg 19 tagállamban 13 millió, szegénységben élő személynek nyújt élelmiszersegélyt, és mintegy 240 élelmiszerbankot és jótékonysági szervezetet magában foglaló elosztási lánccal rendelkezik, |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programja, melyet 1987-ben, a közös agrárpolitika (KAP) keretében hoztak létre, jelenleg 19 tagállamban 13 millió, szegénységben élő személynek nyújt élelmiszersegélyt, és mintegy 240 élelmiszerbankot és jótékonysági szervezetet magában foglaló elosztási lánccal rendelkezik,

| E. | mivel az EU intervenciós készleteit jelentős mértékben csökkentették, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU intervenciós készleteit jelentős mértékben csökkentették,

| F. | mivel a közös agrárpolitika átdolgozása és ebből következően a program élelmiszer-ellátását hagyományosan biztosító intervenciós készletek csökkenése következtében a program egyre inkább a piaci beszerzésre támaszkodott, |
| --- | --- |

F.

mivel a közös agrárpolitika átdolgozása és ebből következően a program élelmiszer-ellátását hagyományosan biztosító intervenciós készletek csökkenése következtében a program egyre inkább a piaci beszerzésre támaszkodott,

| G. | mivel az Európai Unió Bíróságának határozata értelmében a további piaci élelmiszer-beszerzésekről szóló 983/2008/EC rendelet 2. cikkét meg kell semmisíteni, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió Bíróságának határozata értelmében a további piaci élelmiszer-beszerzésekről szóló 983/2008/EC rendelet 2. cikkét meg kell semmisíteni,

| H. | mivel az Európai Unió Bírósága határozatát követően a 2012-re vonatkozó bizottsági javaslat egyebek mellett a 2011-ben rendelkezésre álló 500 millió eurót 2012-re váratlanul 113 millió euróra csökkenti, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió Bírósága határozatát követően a 2012-re vonatkozó bizottsági javaslat egyebek mellett a 2011-ben rendelkezésre álló 500 millió eurót 2012-re váratlanul 113 millió euróra csökkenti,

| I. | mivel a KAP és az ahhoz kapcsolódó programok, illetve az Európai Szociális Alapot (ESZA) is magukban foglaló strukturális alapok 2014-ben új támogatási időszakba lépnek, |
| --- | --- |

I.

mivel a KAP és az ahhoz kapcsolódó programok, illetve az Európai Szociális Alapot (ESZA) is magukban foglaló strukturális alapok 2014-ben új támogatási időszakba lépnek,

| 1. | hangsúlyozza, hogy egy meglévő és működő segélyezési program hirtelen és előzetes figyelmeztetés vagy előkészítés nélküli leállítása jelentős hatással van az EU lakosságának legkiszolgáltatottabb rétegeire, és nem megbízható támogatási gyakorlat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy egy meglévő és működő segélyezési program hirtelen és előzetes figyelmeztetés vagy előkészítés nélküli leállítása jelentős hatással van az EU lakosságának legkiszolgáltatottabb rétegeire, és nem megbízható támogatási gyakorlat;

| 2. | ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki átmeneti megoldást a támogatási időszak fennmaradó évei (2012 és 2013) vonatkozásában annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az élelmiszersegélynek az 500 millió eurós alap 113 millióra való csökkentése következtében történő azonnali és nagymértékű csökkenése, valamint annak biztosítása céljából, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység; |
| --- | --- |

2.

ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki átmeneti megoldást a támogatási időszak fennmaradó évei (2012 és 2013) vonatkozásában annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az élelmiszersegélynek az 500 millió eurós alap 113 millióra való csökkentése következtében történő azonnali és nagymértékű csökkenése, valamint annak biztosítása céljából, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység;

| 3. | ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy egy az Európai Unió Bírósága által nem kifogásolható jogalappal találják meg a módját az MDP program a támogatási időszak fennmaradó éveiben (2012 és 2013) és az új támogatási időszakban (2014–2020) történő folytatására, fenntartva az évi 500 millió eurós pénzügyi plafont annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység; |
| --- | --- |

3.

ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy egy az Európai Unió Bírósága által nem kifogásolható jogalappal találják meg a módját az MDP program a támogatási időszak fennmaradó éveiben (2012 és 2013) és az új támogatási időszakban (2014–2020) történő folytatására, fenntartva az évi 500 millió eurós pénzügyi plafont annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység;

| 4. | hosszú távon felszólítja valamennyi érdekelt felet, hogy a 2014-től kezdődő új támogatási időszak összefüggésében alaposan értékeljék az élelmiszersegélyezési programnak különösen a KAP elemeként való megfelelőségét; |
| --- | --- |

4.

hosszú távon felszólítja valamennyi érdekelt felet, hogy a 2014-től kezdődő új támogatási időszak összefüggésében alaposan értékeljék az élelmiszersegélyezési programnak különösen a KAP elemeként való megfelelőségét;

| 5. | tudomásul veszi Cioloș biztos 2011. június 29-i bejelentését arról a javaslatról, amelynek értelmében a leginkább rászoruló személyeket támogató program kikerülne a KAP-ból, valamint megjegyzi, hogy ehhez megfelelő támogatást kell biztosítani; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi Cioloș biztos 2011. június 29-i bejelentését arról a javaslatról, amelynek értelmében a leginkább rászoruló személyeket támogató program kikerülne a KAP-ból, valamint megjegyzi, hogy ehhez megfelelő támogatást kell biztosítani;

| 6. | emlékeztet rá, hogy a rászoruló személyeknek szóló programokat a Törvényszék előtt zajló eljárások fényében kell végrehajtani, ahogyan azt a Bizottság is helyesen hangsúlyozta a 2012. költségvetési évre szóló előirányzatokra vonatkozó kimutatásában; megállapítja, hogy a Bíróság T-576/08. sz., 2011. április 13-i ítéletében kijelentette, hogy ez a program kizárólag az intervenciós készletekből származó élelmiszerellátásra terjed ki, az élelmiszerkészletek piaci beszerzésével kapcsolatban felmerült költségekre nem; úgy véli, hogy az ítélet következtében a 983/2008/EK rendelet 2. cikkét nem lehet jogalapként használni a rászorultak számára történő élelmiszerosztáshoz; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy a rászoruló személyeknek szóló programokat a Törvényszék előtt zajló eljárások fényében kell végrehajtani, ahogyan azt a Bizottság is helyesen hangsúlyozta a 2012. költségvetési évre szóló előirányzatokra vonatkozó kimutatásában; megállapítja, hogy a Bíróság T-576/08. sz., 2011. április 13-i ítéletében kijelentette, hogy ez a program kizárólag az intervenciós készletekből származó élelmiszerellátásra terjed ki, az élelmiszerkészletek piaci beszerzésével kapcsolatban felmerült költségekre nem; úgy véli, hogy az ítélet következtében a 983/2008/EK rendelet 2. cikkét nem lehet jogalapként használni a rászorultak számára történő élelmiszerosztáshoz;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy javasolja a leginkább rászoruló személyeket támogató programra vonatkozó szabályozás módosítását a kérdéssel kapcsolatban kialakult patthelyzetnek a Tanács szintjén történő megoldására; úgy véli, hogy a következő támogatási időszakra meg kell találni a legmegfelelőbb jogalapot; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy javasolja a leginkább rászoruló személyeket támogató programra vonatkozó szabályozás módosítását a kérdéssel kapcsolatban kialakult patthelyzetnek a Tanács szintjén történő megoldására; úgy véli, hogy a következő támogatási időszakra meg kell találni a legmegfelelőbb jogalapot;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha fizikai értelemben és gazdaságilag kivitelezhető módon minden ember mindenkor elegendő, biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek és preferenciáinak kielégítéséhez; rámutat, hogy a nem megfelelő táplálkozás hátrányosan befolyásolja az egészséget; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerhez való jog alapvető emberi jog, és akkor valósul meg, ha fizikai értelemben és gazdaságilag kivitelezhető módon minden ember mindenkor elegendő, biztonságos és tápláló élelmiszerhez jut hozzá az aktív és egészséges életvitelt fedező napi táplálkozási szükségleteinek és preferenciáinak kielégítéséhez; rámutat, hogy a nem megfelelő táplálkozás hátrányosan befolyásolja az egészséget;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kiváló minőségű és egészséges táplálkozás különösen fontos a gyermekek számára, és hozzájárul fejlődési és oktatási szükségleteik kielégítéséhez; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kiváló minőségű és egészséges táplálkozás különösen fontos a gyermekek számára, és hozzájárul fejlődési és oktatási szükségleteik kielégítéséhez;

| 10. | üdvözli az Európai Bizottságnak és az Egyesült Nemzetek Szervezete ügynökségeinek kezdeményezését, melynek keretében a világban közösen lépnek fel az élelmiszerellátás bizonytalansága és az alultápláltság ellen; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Európai Bizottságnak és az Egyesült Nemzetek Szervezete ügynökségeinek kezdeményezését, melynek keretében a világban közösen lépnek fel az élelmiszerellátás bizonytalansága és az alultápláltság ellen;

| 11. | véleménye szerint biztosítani kell, hogy a mezőgazdasági termelők munkájukért tisztességes jövedelemben és díjazásban részesüljenek; rámutat, hogy a mezőgazdasági termelők számos régióban pénzügyi nehézségekkel küzdenek; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a vidéki szegénység és a vidéki közösségek összeomlásának problémájával; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint biztosítani kell, hogy a mezőgazdasági termelők munkájukért tisztességes jövedelemben és díjazásban részesüljenek; rámutat, hogy a mezőgazdasági termelők számos régióban pénzügyi nehézségekkel küzdenek; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a vidéki szegénység és a vidéki közösségek összeomlásának problémájával;

| 12. | úgy véli, hogy az élelmezésbiztonság fokozásának és a fenntartható termelési és ellátási rendszerek létrehozásának összefüggésében hosszú távon továbbra is kulcsfontosságú az élelmiszerhulladék minimálisra csökkentése; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az élelmezésbiztonság fokozásának és a fenntartható termelési és ellátási rendszerek létrehozásának összefüggésében hosszú távon továbbra is kulcsfontosságú az élelmiszerhulladék minimálisra csökkentése;

| 13. | hangsúlyozza – különösen a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság fényében – a társadalom legsérülékenyebb és legrászorultabb tagjai számára európai szinten nyújtott támogatás fontosságát; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza – különösen a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság fényében – a társadalom legsérülékenyebb és legrászorultabb tagjai számára európai szinten nyújtott támogatás fontosságát;

| 14. | emlékeztet rá, hogy az EU 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése az Európai Unióban; kiemeli, hogy a szegénység elleni küzdelem érdekében olyan integrált szakpolitikára van szükség, amely összekapcsolja a tisztességes jövedelmet, a megfelelő munka- és életkörülményeket és a valamennyi – politikai, gazdasági, szociális és kulturális – alapjoghoz való hozzáférést; úgy véli, hogy egy a szegénység megszüntetésére irányuló, nagyobb mértékben integrált szakpolitikán belül az élelmiszersegélyezési intézkedések az egyik összetevőt alkothatnák; elismeri, hogy az alultápláltság és az élelmiszerszegénység gyakran a szegénység egyik mellékhatása; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet rá, hogy az EU 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése az Európai Unióban; kiemeli, hogy a szegénység elleni küzdelem érdekében olyan integrált szakpolitikára van szükség, amely összekapcsolja a tisztességes jövedelmet, a megfelelő munka- és életkörülményeket és a valamennyi – politikai, gazdasági, szociális és kulturális – alapjoghoz való hozzáférést; úgy véli, hogy egy a szegénység megszüntetésére irányuló, nagyobb mértékben integrált szakpolitikán belül az élelmiszersegélyezési intézkedések az egyik összetevőt alkothatnák; elismeri, hogy az alultápláltság és az élelmiszerszegénység gyakran a szegénység egyik mellékhatása;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(2)  HL L 268., 2008.10.9., 3. o.

(3)  HL L 152., 2011.6.11., 24. o.

(4)  HL C 117. E, 2010.5.6., 258. o.

(5)  HL C 293. E, 2006.12.2., 170. o.

(6)  HL C 279. E, 2009.11.19., 71. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/191 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/191

---

2011. július 7., csütörtökAz aknamentesítés

P7_TA(2011)0339

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása az aknamentesítés terén történő előrehaladásról (2011/2007(INI))

2013/C 33 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. december 3-i ottawai egyezményre (a továbbiakban: az ottawai egyezmény), amely 1999. március 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1997. december 3-i ottawai egyezményre (a továbbiakban: az ottawai egyezmény), amely 1999. március 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az egyes hagyományos fegyverekről szóló 1980. évi egyezményre (CCW) és annak jegyzőkönyveire, különösen az aknákról, meglepő aknákról és más eszközökről szóló, módosított II. jegyzőkönyvre, valamint a háborús robbanóanyag-maradványokról szóló V. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes hagyományos fegyverekről szóló 1980. évi egyezményre (CCW) és annak jegyzőkönyveire, különösen az aknákról, meglepő aknákról és más eszközökről szóló, módosított II. jegyzőkönyvre, valamint a háborús robbanóanyag-maradványokról szóló V. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a legfrissebb, 2004. április 22-i állásfoglalására (1) a gyalogsági aknákról, 2005. július 7-i állásfoglalására (2) egy aknáktól mentes világról, 2006. január 19-i állásfoglalására (3) a fogyatékosságról és a fejlesztésről, 2007. december 13-i állásfoglalására (4) az ottawai egyezmény tizedik évfordulójáról és 2001. szeptember 6-i állásfoglalására (5) a gyalogsági aknák teljes betiltásához az államokon kívüli más szereplők csatlakozását elősegítő fellépésről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legfrissebb, 2004. április 22-i állásfoglalására (1) a gyalogsági aknákról, 2005. július 7-i állásfoglalására (2) egy aknáktól mentes világról, 2006. január 19-i állásfoglalására (3) a fogyatékosságról és a fejlesztésről, 2007. december 13-i állásfoglalására (4) az ottawai egyezmény tizedik évfordulójáról és 2001. szeptember 6-i állásfoglalására (5) a gyalogsági aknák teljes betiltásához az államokon kívüli más szereplők csatlakozását elősegítő fellépésről,

| — | tekintettel a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1724/2001/EK tanácsi rendeletre (6) és a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1724/2001/EK tanácsi rendeletre (6) és a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló, 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az 1997. évi ottawai egyezmény második felülvizsgálati konferenciáján elfogadott, „Véget vetni a gyalogsági aknák okozta szenvedésnek” című, 2010-től 2014-ig tartó cartagenai cselekvési tervre, amely konferenciára 2009. november 30. és december 4. között a kolumbiai Cartagenában került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1997. évi ottawai egyezmény második felülvizsgálati konferenciáján elfogadott, „Véget vetni a gyalogsági aknák okozta szenvedésnek” című, 2010-től 2014-ig tartó cartagenai cselekvési tervre, amely konferenciára 2009. november 30. és december 4. között a kolumbiai Cartagenában került sor,

| — | tekintettel az aknák elleni küzdelem terén 2008 és 2013 között tervezett európai közösségi fellépésről szóló bizottsági iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az aknák elleni küzdelem terén 2008 és 2013 között tervezett európai közösségi fellépésről szóló bizottsági iránymutatásra,

| — | tekintettel a kazettás bombákról szóló számos állásfoglalására, amelyek közül a legutóbbit 2010. július 8-án fogadták el (8), valamint a 94 állam által aláírt, a kazettás bombákról szóló oslói egyezményre amely 2010. augusztus 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kazettás bombákról szóló számos állásfoglalására, amelyek közül a legutóbbit 2010. július 8-án fogadták el (8), valamint a 94 állam által aláírt, a kazettás bombákról szóló oslói egyezményre amely 2010. augusztus 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatának 2009. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatának 2009. évi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0211/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0211/2011),

| A. | mivel az EU – különösen az 1995. évi közös fellépés óta – aktívan részt vesz az aknamentesítésben, és elkötelezett a gyalogsági aknák teljes tilalmának és felszámolásának célja iránt; mivel az EU vezető támogatója és szereplője az aknamentesítésnek, amely az emberi jogi, humanitárius és fejlesztési segéllyel kapcsolatos prioritásai közé tartozik, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU – különösen az 1995. évi közös fellépés óta – aktívan részt vesz az aknamentesítésben, és elkötelezett a gyalogsági aknák teljes tilalmának és felszámolásának célja iránt; mivel az EU vezető támogatója és szereplője az aknamentesítésnek, amely az emberi jogi, humanitárius és fejlesztési segéllyel kapcsolatos prioritásai közé tartozik,

| B. | mivel az „aknamentesítésbe” beletartozik a gyalogsági aknák (GYA) és egyéb háborús robbanóanyag-maradványok (HRM) – a rögtönzött robbanóeszközöket is beleértve – felmérése, felkutatása, megjelölése és hatástalanítása, az aknák veszélyeiről szóló oktatás, az áldozatok támogatása és a készletek megsemmisítése, valamint az aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeiről szóló oktatás és képzési programok, különösen a gyermekek számára, az áldozatok támogatása és a készletek megsemmisítése, az alkalmazandó nemzetközi egyezmények és szerződések egyetemessé tételét célzó támogatással együtt, hogy véget vessenek a gyalogsági aknák előállításának, kereskedelmének és alkalmazásának, |
| --- | --- |

B.

mivel az „aknamentesítésbe” beletartozik a gyalogsági aknák (GYA) és egyéb háborús robbanóanyag-maradványok (HRM) – a rögtönzött robbanóeszközöket is beleértve – felmérése, felkutatása, megjelölése és hatástalanítása, az aknák veszélyeiről szóló oktatás, az áldozatok támogatása és a készletek megsemmisítése, valamint az aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeiről szóló oktatás és képzési programok, különösen a gyermekek számára, az áldozatok támogatása és a készletek megsemmisítése, az alkalmazandó nemzetközi egyezmények és szerződések egyetemessé tételét célzó támogatással együtt, hogy véget vessenek a gyalogsági aknák előállításának, kereskedelmének és alkalmazásának,

| C. | mivel a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok tartós jelenléte – a rögtönzött robbanóeszközöket és kazettásbomba-maradványokat is beleértve – az emberéletben, különösen a polgári lakosság körében okozott veszteségek mellett komolyan akadályozza az érintett országok konfliktus utáni újjáépítését, és alapanyagként szolgálhat a rögtönzött robbanóeszközökhöz, |
| --- | --- |

C.

mivel a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok tartós jelenléte – a rögtönzött robbanóeszközöket és kazettásbomba-maradványokat is beleértve – az emberéletben, különösen a polgári lakosság körében okozott veszteségek mellett komolyan akadályozza az érintett országok konfliktus utáni újjáépítését, és alapanyagként szolgálhat a rögtönzött robbanóeszközökhöz,

| D. | mivel 2010. december 1-jéig 156 állam vállalta hivatalosan az ottawai egyezmény betartását, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. december 1-jéig 156 állam vállalta hivatalosan az ottawai egyezmény betartását,

| E. | mivel a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok jelentett áldozatainak számát 1999-ben 18 000-re becsülték, és ez a szám 2009-re körülbelül 4 000-re csökkent az aknák és kazettás bombák figyelésével foglalkozó kezdeményezés szerint; mivel az áldozatok 70 %-a a becslések szerint a civil lakosság köréből kerül ki, amelynek harmada gyermek, és mivel világszerte továbbra is nagyon sok embert érint a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok használata, |
| --- | --- |

E.

mivel a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok jelentett áldozatainak számát 1999-ben 18 000-re becsülték, és ez a szám 2009-re körülbelül 4 000-re csökkent az aknák és kazettás bombák figyelésével foglalkozó kezdeményezés szerint; mivel az áldozatok 70 %-a a becslések szerint a civil lakosság köréből kerül ki, amelynek harmada gyermek, és mivel világszerte továbbra is nagyon sok embert érint a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok használata,

| F. | mivel csak két kormány – Mianmar és Líbia – helyezett el a közelmúltban gyalogsági aknákat, a gyalogsági aknák kivitelét vagy állami szállítmányait sem jegyezték fel, és csak három államról feltételezik, hogy folytatja ezek gyártását, de lázadó csoportok – mint pl. a FARC – folytatják saját eszközeik előállítását, |
| --- | --- |

F.

mivel csak két kormány – Mianmar és Líbia – helyezett el a közelmúltban gyalogsági aknákat, a gyalogsági aknák kivitelét vagy állami szállítmányait sem jegyezték fel, és csak három államról feltételezik, hogy folytatja ezek gyártását, de lázadó csoportok – mint pl. a FARC – folytatják saját eszközeik előállítását,

| G. | mivel a legtöbb fegyveres erő már régen beszüntette a gyalogsági aknák használatát, ugyanakkor különböző fegyveres, nem állami szereplők továbbra is alkalmaznak gyalogsági aknákat, az áldozat által működésbe hozott, rögtönzött robbanóeszközökkel és kazettás bombákkal együtt, |
| --- | --- |

G.

mivel a legtöbb fegyveres erő már régen beszüntette a gyalogsági aknák használatát, ugyanakkor különböző fegyveres, nem állami szereplők továbbra is alkalmaznak gyalogsági aknákat, az áldozat által működésbe hozott, rögtönzött robbanóeszközökkel és kazettás bombákkal együtt,

| H. | mivel a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok még mindig több mint 90 országot érintenek valamilyen mértékben, de Afganisztán, Kolumbia, Pakisztán, Mianmar, Kambodzsa és Laosz a legsúlyosabban érintett, |
| --- | --- |

H.

mivel a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok még mindig több mint 90 országot érintenek valamilyen mértékben, de Afganisztán, Kolumbia, Pakisztán, Mianmar, Kambodzsa és Laosz a legsúlyosabban érintett,

| I. | mivel elsősorban az érintett államok felelőssége, hogy a területükön foglalkozzanak a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok problémájával a konfliktus előtt, alatt és után, |
| --- | --- |

I.

mivel elsősorban az érintett államok felelőssége, hogy a területükön foglalkozzanak a gyalogsági aknák és a háborús robbanóanyag-maradványok problémájával a konfliktus előtt, alatt és után,

| J. | mivel csekély katonai erőt fordítottak az aknamentesítésre sok olyan érintett országban, ahol a konfliktus ugyan megszűnt, de megmaradtak a nagy létszámú helyi fegyveres erők, |
| --- | --- |

J.

mivel csekély katonai erőt fordítottak az aknamentesítésre sok olyan érintett országban, ahol a konfliktus ugyan megszűnt, de megmaradtak a nagy létszámú helyi fegyveres erők,

| K. | mivel az áldozatok támogatására a gyalogsági aknák jelentette fenyegetés megszüntetése után még sokáig szükség lesz, |
| --- | --- |

K.

mivel az áldozatok támogatására a gyalogsági aknák jelentette fenyegetés megszüntetése után még sokáig szükség lesz,

| L. | mivel a nemzetközi közösség bőkezűen reagált a gyalogsági aknák tragédiájának problémájára, és 1999 és 2009 között mintegy 3,9 milliárd dollárral járult hozzá az aknamentesítéshez, és mivel a vezető hozzájáruló az Egyesült Államok (902,4 millió dollár), az EK (521,9 millió dollár), Japán (336,9 millió dollár), Norvégia (342,7 millió dollár), Kanada (259,8 millió dollár), az Egyesült Királyság (220,6 millió dollár), Németország (206,9 millió dollár) és Hollandia (201,9 millió dollár) volt, |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzetközi közösség bőkezűen reagált a gyalogsági aknák tragédiájának problémájára, és 1999 és 2009 között mintegy 3,9 milliárd dollárral járult hozzá az aknamentesítéshez, és mivel a vezető hozzájáruló az Egyesült Államok (902,4 millió dollár), az EK (521,9 millió dollár), Japán (336,9 millió dollár), Norvégia (342,7 millió dollár), Kanada (259,8 millió dollár), az Egyesült Királyság (220,6 millió dollár), Németország (206,9 millió dollár) és Hollandia (201,9 millió dollár) volt,

| M. | mivel az érzékelt aknaveszély gyakran nagyobb a valóságosnál, és a számítások szerint a fizikai megtisztítás költséges folyamatának alávetett földterületeknek csak 2 %-a ténylegesen szennyezett gyalogsági aknákkal vagy más háborús robbanóanyag-maradványokkal; mivel egyértelmű jelek utalnak arra, hogy nem hatékony az aknamentesítésre elkülönített pénzeszközök felhasználása; mivel a jobb felmérési módszerek és a felmérések eredményeinek értelmezése alkalmas arra – és az elmúlt években ide is vezetett –, hogy számottevően csökkentse a gyaníthatóan veszélyes területek teljes mentesítésének szükségességét, |
| --- | --- |

M.

mivel az érzékelt aknaveszély gyakran nagyobb a valóságosnál, és a számítások szerint a fizikai megtisztítás költséges folyamatának alávetett földterületeknek csak 2 %-a ténylegesen szennyezett gyalogsági aknákkal vagy más háborús robbanóanyag-maradványokkal; mivel egyértelmű jelek utalnak arra, hogy nem hatékony az aknamentesítésre elkülönített pénzeszközök felhasználása; mivel a jobb felmérési módszerek és a felmérések eredményeinek értelmezése alkalmas arra – és az elmúlt években ide is vezetett –, hogy számottevően csökkentse a gyaníthatóan veszélyes területek teljes mentesítésének szükségességét,

| N. | mivel a robbanószerek észlelésére szolgáló technika és technológia a nagy befektetések ellenére sem sokat fejlődött, és a rögtönzött robbanóeszközök növekvő használata újfent sürgetően hat, |
| --- | --- |

N.

mivel a robbanószerek észlelésére szolgáló technika és technológia a nagy befektetések ellenére sem sokat fejlődött, és a rögtönzött robbanóeszközök növekvő használata újfent sürgetően hat,

| O. | mivel a kockázatok csökkentésével kapcsolatos oktatás kulcsfontosságú eleme annak, hogy az aknák által érintett régiókban segítsék az embereket, különösen a gyerekeket a biztonságosabb élet, valamint a gyalogsági aknák és háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeinek megismerése terén, |
| --- | --- |

O.

mivel a kockázatok csökkentésével kapcsolatos oktatás kulcsfontosságú eleme annak, hogy az aknák által érintett régiókban segítsék az embereket, különösen a gyerekeket a biztonságosabb élet, valamint a gyalogsági aknák és háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeinek megismerése terén,

Globális erőfeszítések az aknamentesítés terén

| 1. | dicséri az elmúlt évtizedben az aknamentesítés terén történt előrehaladást, de hangsúlyozza, hogy az erőfeszítésekhez új célokat kell rendelni, valamint fokozni kell az erőfeszítéseket ahhoz, hogy a gyalogsági aknák jelentette fenyegetést belátható időn belül fel lehessen számolni; |
| --- | --- |

1.

dicséri az elmúlt évtizedben az aknamentesítés terén történt előrehaladást, de hangsúlyozza, hogy az erőfeszítésekhez új célokat kell rendelni, valamint fokozni kell az erőfeszítéseket ahhoz, hogy a gyalogsági aknák jelentette fenyegetést belátható időn belül fel lehessen számolni;

| 2. | határozottan üdvözli, hogy most már 156 ország írta alá és ratifikálta az ottawai egyezményt, köztük 25 uniós tagállam is, ugyanakkor sajnálja, hogy mintegy 37 ország még mindig nem írta alá az egyezményt; sürgeti az összes nem részes fél államot, hogy csatlakozzanak az ottawai egyezményhez és a kazettás bombákról szóló egyezményhez; ösztönzi különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyeknek még csatlakozniuk kell az egyezményhez, hogy tegyék meg, és a különböző nemzetközi eszközök közötti nagyobb szinergiára ösztönöz; |
| --- | --- |

2.

határozottan üdvözli, hogy most már 156 ország írta alá és ratifikálta az ottawai egyezményt, köztük 25 uniós tagállam is, ugyanakkor sajnálja, hogy mintegy 37 ország még mindig nem írta alá az egyezményt; sürgeti az összes nem részes fél államot, hogy csatlakozzanak az ottawai egyezményhez és a kazettás bombákról szóló egyezményhez; ösztönzi különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyeknek még csatlakozniuk kell az egyezményhez, hogy tegyék meg, és a különböző nemzetközi eszközök közötti nagyobb szinergiára ösztönöz;

| 3. | határozottan üdvözli, hogy mostanra 56 ország csatlakozott a kazettás bombákról szóló egyezményhez, beleértve 15 unós tagállamot; üdvözli egyben a 2010-es vientianei nyilatkozatot és annak cselekvési tervét is; felhívja az EU-t és annak tagállamait, hogy segítsék az MBT és CCM egyetemessé tételét és végrehajtását; |
| --- | --- |

3.

határozottan üdvözli, hogy mostanra 56 ország csatlakozott a kazettás bombákról szóló egyezményhez, beleértve 15 unós tagállamot; üdvözli egyben a 2010-es vientianei nyilatkozatot és annak cselekvési tervét is; felhívja az EU-t és annak tagállamait, hogy segítsék az MBT és CCM egyetemessé tételét és végrehajtását;

| 4. | teljes mértékben támogatja a cartagenai cselekvési terv végrehajtását, amely részletes ötéves tervet határoz meg az aknamentesítés valamennyi területét érintő kötelezettségvállalásokat illetően, és felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadjon el határozatot e terv támogatásáról; |
| --- | --- |

4.

teljes mértékben támogatja a cartagenai cselekvési terv végrehajtását, amely részletes ötéves tervet határoz meg az aknamentesítés valamennyi területét érintő kötelezettségvállalásokat illetően, és felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadjon el határozatot e terv támogatásáról;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az aknamentesítés különböző dimenziói közötti szinergiák megtalálására van szükség, különös tekintettel a humanitárius és fejlesztési szempontokra, a vonatkozó projektekkel kapcsolatos helyi felelősségvállalás és az azokban való részvétel növelése révén is, annak érdekében, hogy jobb válasz születhessen a közvetlenül érintett lakosság szükségleteire; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az aknamentesítés különböző dimenziói közötti szinergiák megtalálására van szükség, különös tekintettel a humanitárius és fejlesztési szempontokra, a vonatkozó projektekkel kapcsolatos helyi felelősségvállalás és az azokban való részvétel növelése révén is, annak érdekében, hogy jobb válasz születhessen a közvetlenül érintett lakosság szükségleteire;

| 6. | elismeri a nemzetközi adományozók, nemzetközi ügynökségek és nem kormányzati szervezetek nagyarányú hozzájárulását a gyalogsági aknák veszélye elleni küzdelemhez, valamint a nemzetközi és a helyi személyzet elhivatottságát és áldozatkészségét; |
| --- | --- |

6.

elismeri a nemzetközi adományozók, nemzetközi ügynökségek és nem kormányzati szervezetek nagyarányú hozzájárulását a gyalogsági aknák veszélye elleni küzdelemhez, valamint a nemzetközi és a helyi személyzet elhivatottságát és áldozatkészségét;

| 7. | üdvözli azt a tényt, hogy 2009-ben és 2010-ben újabb hét ország jelentette be mentesítési tevékenységei befejezését, és ezáltal az ilyen államok teljes száma 16-ra emelkedett; |
| --- | --- |

7.

üdvözli azt a tényt, hogy 2009-ben és 2010-ben újabb hét ország jelentette be mentesítési tevékenységei befejezését, és ezáltal az ilyen államok teljes száma 16-ra emelkedett;

| 8. | elismeri, hogy az aknamentesítés fő támogatója világszinten az USA, amely határozottan támogatja az aláaknázott területek megtisztítására és az áldozatok támogatására irányuló nemzetközi programokat, és már eddig is eleget tett az ottawai egyezményben foglalt főbb rendelkezések többségének, ezért arra ösztönzi az USA-t, hogy csatlakozzon az egyezményhez; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy az aknamentesítés fő támogatója világszinten az USA, amely határozottan támogatja az aláaknázott területek megtisztítására és az áldozatok támogatására irányuló nemzetközi programokat, és már eddig is eleget tett az ottawai egyezményben foglalt főbb rendelkezések többségének, ezért arra ösztönzi az USA-t, hogy csatlakozzon az egyezményhez;

| 9. | szorgalmazza Oroszország csatlakozását az ottawai egyezményhez, megjegyezve, hogy Oroszországot, amely korábban a gyalogsági aknák fő forrása és hosszú ideig felhasználója is volt, 2010-ben törölték a listáról, miután bejelentette, hogy leállította azok bevetését; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza Oroszország csatlakozását az ottawai egyezményhez, megjegyezve, hogy Oroszországot, amely korábban a gyalogsági aknák fő forrása és hosszú ideig felhasználója is volt, 2010-ben törölték a listáról, miután bejelentette, hogy leállította azok bevetését;

| 10. | emlékezteti az államokat a gyalogsági aknák készleteinek megsemmisítésére vonatkozó nemzetközi kötelességükre; aggódik amiatt, hogy a gyalogsági aknák legnagyobb készleteivel Kína és Oroszország rendelkezik, a becslések szerint 100 millió, illetve 24,5 millió darabbal; sürgeti az EU-t, hogy az Oroszországgal és Kínával folytatott tárgyalásaiban szerepeltesse a meglevő készleteik megsemmisítése és az ottawai egyezményhez történő gyors csatlakozásuk kérdését; felhívja továbbá az EU-t, hogy folytassa az ottawai egyezmény és más jelentős egyezmények egyetemessé tételének előmozdítását, egyebek közt azáltal, hogy az aknamentesítés kérdését szerepelteti a harmadik országokkal folyó politikai párbeszédében és az ezekkel aláírt megállapodásokban; |
| --- | --- |

10.

emlékezteti az államokat a gyalogsági aknák készleteinek megsemmisítésére vonatkozó nemzetközi kötelességükre; aggódik amiatt, hogy a gyalogsági aknák legnagyobb készleteivel Kína és Oroszország rendelkezik, a becslések szerint 100 millió, illetve 24,5 millió darabbal; sürgeti az EU-t, hogy az Oroszországgal és Kínával folytatott tárgyalásaiban szerepeltesse a meglevő készleteik megsemmisítése és az ottawai egyezményhez történő gyors csatlakozásuk kérdését; felhívja továbbá az EU-t, hogy folytassa az ottawai egyezmény és más jelentős egyezmények egyetemessé tételének előmozdítását, egyebek közt azáltal, hogy az aknamentesítés kérdését szerepelteti a harmadik országokkal folyó politikai párbeszédében és az ezekkel aláírt megállapodásokban;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy lázadó és terrorista csoportok és más nem állami szereplők továbbra is alkalmaznak gyalogsági aknákat; e tekintetben a kolumbiai helyzetre hívja fel a figyelmet, ahol a becslések szerint a világon bárhol található lázadó csoportok közül a FARC alkalmaz legelterjedtebben gyalogsági aknákat; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy lázadó és terrorista csoportok és más nem állami szereplők továbbra is alkalmaznak gyalogsági aknákat; e tekintetben a kolumbiai helyzetre hívja fel a figyelmet, ahol a becslések szerint a világon bárhol található lázadó csoportok közül a FARC alkalmaz legelterjedtebben gyalogsági aknákat;

Esettanulmány – Afganisztán

| 12. | megjegyzi, hogy a gyalogsági aknák széles körű, válogatás nélküli használata a konfliktus több mint három évtizede folyamán azt eredményezte, hogy Afganisztán a világ egyik legsúlyosabban szennyezett országa lett, és a helyzetet tovább súlyosbítja a rögtönzött robbanóeszközök használata a tálibok részéről; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a gyalogsági aknák széles körű, válogatás nélküli használata a konfliktus több mint három évtizede folyamán azt eredményezte, hogy Afganisztán a világ egyik legsúlyosabban szennyezett országa lett, és a helyzetet tovább súlyosbítja a rögtönzött robbanóeszközök használata a tálibok részéről;

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – a világ legnagyobb és legtöbb finanszírozásban részesülő humanitárius aknamentesítő programja által végzett több mint egy évtizedes mentesítés ellenére – Afganisztánban még mindig az egyik legmagasabb a gyalogsági aknák által szedett áldozatok aránya, és komoly aggodalmának ad hangot, hogy a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok 2009. március 1. és 2010. március 1. között 508 áldozattal jártak, amelynek több mint fele gyermek volt; |
| --- | --- |

13.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – a világ legnagyobb és legtöbb finanszírozásban részesülő humanitárius aknamentesítő programja által végzett több mint egy évtizedes mentesítés ellenére – Afganisztánban még mindig az egyik legmagasabb a gyalogsági aknák által szedett áldozatok aránya, és komoly aggodalmának ad hangot, hogy a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok 2009. március 1. és 2010. március 1. között 508 áldozattal jártak, amelynek több mint fele gyermek volt;

| 14. | elismeri, hogy a folyamatban lévő konfliktus sok területen rendkívül veszélyessé teszi az aknamentesítést, és a tálibok ENSZ-hivatalokat, valamint helyi és nemzetközi személyzetet egyaránt célba vettek; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a folyamatban lévő konfliktus sok területen rendkívül veszélyessé teszi az aknamentesítést, és a tálibok ENSZ-hivatalokat, valamint helyi és nemzetközi személyzetet egyaránt célba vettek;

| 15. | megjegyzi, hogy a nemzetközi közösség 2009-ben mintegy 80 millió dollárt adományozott az afganisztáni aknamentesítésre, és 2002 óta az Európai Unió 89 millió EUR összeget elérő pénzügyi és technikai segítségnyújtása körülbelül 240 km2 gyalogsági aknától való mentesítését segítette elő az országban, gazdasági szempontból hozzáférhetővé téve a földterületet, és lehetővé téve az ingatlanok újjáépítését és a családok hazatérését; hangsúlyozza, hogy az áldozatok támogatására és az aknák kockázatával kapcsolatos oktatásra jobban kell összpontosítani; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a nemzetközi közösség 2009-ben mintegy 80 millió dollárt adományozott az afganisztáni aknamentesítésre, és 2002 óta az Európai Unió 89 millió EUR összeget elérő pénzügyi és technikai segítségnyújtása körülbelül 240 km2 gyalogsági aknától való mentesítését segítette elő az országban, gazdasági szempontból hozzáférhetővé téve a földterületet, és lehetővé téve az ingatlanok újjáépítését és a családok hazatérését; hangsúlyozza, hogy az áldozatok támogatására és az aknák kockázatával kapcsolatos oktatásra jobban kell összpontosítani;

| 16. | üdvözli, hogy a műveletek szinte kizárólag a mintegy 10 000 fős helyi személyzetre támaszkodnak nemzetközi támogatással kísérve, erősítve a folyamat felelősségvállalási összetevőjét; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a műveletek szinte kizárólag a mintegy 10 000 fős helyi személyzetre támaszkodnak nemzetközi támogatással kísérve, erősítve a folyamat felelősségvállalási összetevőjét;

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afgán kormány központi és tartományi szinten láthatólag nem szeretne felelősséget vállalni az aknamentesítésért; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afgán kormány központi és tartományi szinten láthatólag nem szeretne felelősséget vállalni az aknamentesítésért;

Esettanulmány – Angola

| 18. | a mintegy 30 évig tartó konfliktus folytán Angola – Afganisztánhoz hasonlóan – a gyalogsági aknáktól legerősebben sújtott országok közé tartozik; |
| --- | --- |

18.

a mintegy 30 évig tartó konfliktus folytán Angola – Afganisztánhoz hasonlóan – a gyalogsági aknáktól legerősebben sújtott országok közé tartozik;

| 19. | megjegyzi, hogy a CNIDAH jól bevált az aknamentesítésért felelős nemzeti hatóságként, azonban az adományozó országok kevés befolyással bírnak, és a kormánynak saját jelentős pénzügyi erőforrásai vannak, különösen az olajbevételekből; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a CNIDAH jól bevált az aknamentesítésért felelős nemzeti hatóságként, azonban az adományozó országok kevés befolyással bírnak, és a kormánynak saját jelentős pénzügyi erőforrásai vannak, különösen az olajbevételekből;

| 20. | mélységesen aggódik az Európai Bizottság 2009-es értékelésében kiemelt strukturális problémák sokasága miatt, például a CNIDAH 22 munkatársára elköltött 2,7 millió euró hatástalansága miatt; sürgeti az EU-t, hogy kísérje figyelemmel, ellenőrizze és értékelje a pénz hatékony felhasználását, és biztosítsa, hogy a kiosztott költségvetést hatékony és célzott módon használják fel a kívánt eredmény, azaz a megtisztított földterületek elérésére; |
| --- | --- |

20.

mélységesen aggódik az Európai Bizottság 2009-es értékelésében kiemelt strukturális problémák sokasága miatt, például a CNIDAH 22 munkatársára elköltött 2,7 millió euró hatástalansága miatt; sürgeti az EU-t, hogy kísérje figyelemmel, ellenőrizze és értékelje a pénz hatékony felhasználását, és biztosítsa, hogy a kiosztott költségvetést hatékony és célzott módon használják fel a kívánt eredmény, azaz a megtisztított földterületek elérésére;

| 21. | sajnálja, hogy egy 2007-es országos felmérés és egy nagyszabású aknamentesítési program elvégzése ellenére még mindig nem lehet biztosan felmérni a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok veszélyének mértékét, és az előrehaladás jelenlegi ütemével 100 évbe fog telni az ország megtisztítása; hangsúlyozza, hogy sürgősen ki kell alakítani egy eddigiektől eltérő kapcsolatot a kormány és a nemzetközi adományozók között, hogy több hazai forrást szánjanak a problémára, valamint fejlettebb területcsökkentő technikákat és megnövelt hazai aknamentesítési kapacitást vessenek be, hogy a földterületet gyorsabban termelő használatba lehessen venni; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy egy 2007-es országos felmérés és egy nagyszabású aknamentesítési program elvégzése ellenére még mindig nem lehet biztosan felmérni a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok veszélyének mértékét, és az előrehaladás jelenlegi ütemével 100 évbe fog telni az ország megtisztítása; hangsúlyozza, hogy sürgősen ki kell alakítani egy eddigiektől eltérő kapcsolatot a kormány és a nemzetközi adományozók között, hogy több hazai forrást szánjanak a problémára, valamint fejlettebb területcsökkentő technikákat és megnövelt hazai aknamentesítési kapacitást vessenek be, hogy a földterületet gyorsabban termelő használatba lehessen venni;

Esettanulmány – Bosznia

| 22. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 16 évvel a bosznia és hercegovinai konfliktus vége után még mindig nagy a gyalogsági aknákkal/háborús robbanóanyag-maradványokkal való szennyezettség, ami hozzávetőleg 11 000 aknamezőt és a becslések szerint 220 000 éles gyalogsági aknát és háborús robbanóanyag-maradványt jelent az ország területén, ami súlyos biztonsági kihívást jelent, és gátolja a gazdasági és társadalmi fejlődést; |
| --- | --- |

22.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 16 évvel a bosznia és hercegovinai konfliktus vége után még mindig nagy a gyalogsági aknákkal/háborús robbanóanyag-maradványokkal való szennyezettség, ami hozzávetőleg 11 000 aknamezőt és a becslések szerint 220 000 éles gyalogsági aknát és háborús robbanóanyag-maradványt jelent az ország területén, ami súlyos biztonsági kihívást jelent, és gátolja a gazdasági és társadalmi fejlődést;

| 23. | tudomásul veszi az aknamentesítés irányítása terén a bosznia és hercegovinai aknamentesítési központ létrehozásával történt fejleményeket, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Bosznia és Hercegovina jóval elmarad az ottawai szerződés szerinti meghosszabbítási kérelmében megállapított finanszírozástól és mentesítési céloktól; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi az aknamentesítés irányítása terén a bosznia és hercegovinai aknamentesítési központ létrehozásával történt fejleményeket, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Bosznia és Hercegovina jóval elmarad az ottawai szerződés szerinti meghosszabbítási kérelmében megállapított finanszírozástól és mentesítési céloktól;

| 24. | elismeri, hogy a források mozgósítása komoly kihívásokat jelent a kormánynak, és hogy a 2009–2019-re szóló aknamentesítési stratégia még elfogadásra vár; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kormány aknamentesítésért felelős fő szerve, az aknamentesítési bizottság évek óta nem találkozott az adományozók szarajevói székhelyű képviselőivel, és az egyezmény 2009-es második felülvizsgálati konferenciája óta a tagjai sem vettek részt az ottawai egyezmény nemzetközi találkozóin; sürgeti a kormányt, hogy a stratégiai tervezésének és irányításának biztosítása érdekében vállaljon teljes felelősséget az aknamentesítésért; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a források mozgósítása komoly kihívásokat jelent a kormánynak, és hogy a 2009–2019-re szóló aknamentesítési stratégia még elfogadásra vár; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kormány aknamentesítésért felelős fő szerve, az aknamentesítési bizottság évek óta nem találkozott az adományozók szarajevói székhelyű képviselőivel, és az egyezmény 2009-es második felülvizsgálati konferenciája óta a tagjai sem vettek részt az ottawai egyezmény nemzetközi találkozóin; sürgeti a kormányt, hogy a stratégiai tervezésének és irányításának biztosítása érdekében vállaljon teljes felelősséget az aknamentesítésért;

| 25. | gratulál a szlovéniai székhelyű „Nemzetközi alap az aknamentesítésért és az aknák áldozatainak támogatásáért” (ITFD) alapnak a bosznia és hercegovinai aknamentesítéshez történő hozzájárulásáért, és hangsúlyozza, hogy a probléma teljes körű megoldásáig továbbra is Bosznia és Hercegovinára kell koncentrálnia; |
| --- | --- |

25.

gratulál a szlovéniai székhelyű „Nemzetközi alap az aknamentesítésért és az aknák áldozatainak támogatásáért” (ITFD) alapnak a bosznia és hercegovinai aknamentesítéshez történő hozzájárulásáért, és hangsúlyozza, hogy a probléma teljes körű megoldásáig továbbra is Bosznia és Hercegovinára kell koncentrálnia;

| 26. | megjegyzi, hogy Bosznia és Hercegovinában 33 akkreditált aknamentesítési szervezet működik, de a katonai állományt jobban fel lehetne használni; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy Bosznia és Hercegovinában 33 akkreditált aknamentesítési szervezet működik, de a katonai állományt jobban fel lehetne használni;

| 27. | elismerését fejezi ki az EUFOR ALTHEA-nak és az aknák kockázataival kapcsolatos oktatást végző oktatóinak azért, hogy több ezer embernek nyújtottak képzést, és bátorítja őket erőfeszítéseik folytatására; |
| --- | --- |

27.

elismerését fejezi ki az EUFOR ALTHEA-nak és az aknák kockázataival kapcsolatos oktatást végző oktatóinak azért, hogy több ezer embernek nyújtottak képzést, és bátorítja őket erőfeszítéseik folytatására;

Az áldozatok támogatása

| 28. | elismeri, hogy a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok sérültjeinek élete örökre tönkrement, hogy ezek a főleg civil áldozatok gyakran a legszegényebb országokon belül is a legszegényebb emberek közül kerülnek ki, és célzott, ugyanakkor folyamatos orvosi és szociális támogatásra és segítségnyújtásra szorulnak éveken keresztül, még akkor is, amikor már nem lesznek újabb sérültek; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok sérültjeinek élete örökre tönkrement, hogy ezek a főleg civil áldozatok gyakran a legszegényebb országokon belül is a legszegényebb emberek közül kerülnek ki, és célzott, ugyanakkor folyamatos orvosi és szociális támogatásra és segítségnyújtásra szorulnak éveken keresztül, még akkor is, amikor már nem lesznek újabb sérültek;

| 29. | üdvözli azt a tényt, hogy az aknamentesítés révén a sérülések aránya jelentősen visszaesett, de komoly sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2009-ben az összes sebesült 70 %-a polgári személy volt, és különösen sajnálja a gyermekáldozatok magas arányát; |
| --- | --- |

29.

üdvözli azt a tényt, hogy az aknamentesítés révén a sérülések aránya jelentősen visszaesett, de komoly sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2009-ben az összes sebesült 70 %-a polgári személy volt, és különösen sajnálja a gyermekáldozatok magas arányát;

| 30. | sajnálja, hogy a taposóaknák túlélői vagy képviseleti szervezeteik az érintett országok kevesebb mint felében vesznek részt az áldozatok támogatásában, és egyetért azzal, hogy az ilyen túlélők véleményét és jogait teljes mértékben tiszteletben kell tartani; sürgeti a nemzetközi közösséget és az Európai Uniót, hogy jelentősen növeljék az áldozatokat célzó segítségnyújtásra rendelkezésre álló finanszírozás arányát, de ne az aknamentesítés rovására; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy a taposóaknák túlélői vagy képviseleti szervezeteik az érintett országok kevesebb mint felében vesznek részt az áldozatok támogatásában, és egyetért azzal, hogy az ilyen túlélők véleményét és jogait teljes mértékben tiszteletben kell tartani; sürgeti a nemzetközi közösséget és az Európai Uniót, hogy jelentősen növeljék az áldozatokat célzó segítségnyújtásra rendelkezésre álló finanszírozás arányát, de ne az aknamentesítés rovására;

Előrehaladás az aknafelderítő és felmérési technikákban

| 31. | elismeri, hogy elsőként az aknáktól sújtott területeken élő helyi lakosság tudja legjobban jelezni, hogy hol van aknaveszély; |
| --- | --- |

31.

elismeri, hogy elsőként az aknáktól sújtott területeken élő helyi lakosság tudja legjobban jelezni, hogy hol van aknaveszély;

| 32. | tudomásul veszi, hogy – noha történtek előrelépések az aknafelderítő technológiák, képzés és technikák terén – a gyors, megbízható, költséghatékony megoldások még mindig nem kézzelfoghatóak, és hogy a manuális próbákat alkalmazó technikák elkerülhetetlenül széles körben használatban maradnak; elismeri, hogy az ENSZ nemzetközi aknamentesítési normái (IMAS) jelentősen hozzájárultak az aknamentesítés biztonságosságának és hatékonyságának növeléséhez, azzal, hogy normákat határoznak meg és útmutatást adnak, továbbá elismeri az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatának az aknamentesítésre irányuló erőfeszítések koordinálásában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi, hogy – noha történtek előrelépések az aknafelderítő technológiák, képzés és technikák terén – a gyors, megbízható, költséghatékony megoldások még mindig nem kézzelfoghatóak, és hogy a manuális próbákat alkalmazó technikák elkerülhetetlenül széles körben használatban maradnak; elismeri, hogy az ENSZ nemzetközi aknamentesítési normái (IMAS) jelentősen hozzájárultak az aknamentesítés biztonságosságának és hatékonyságának növeléséhez, azzal, hogy normákat határoznak meg és útmutatást adnak, továbbá elismeri az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatának az aknamentesítésre irányuló erőfeszítések koordinálásában betöltött szerepét;

| 33. | megjegyzi, hogy a felderítés technikai fejlődésének legígéretesebb kilátásait a különböző technológiák ötvözésén alapuló, adott helyzethez igazított módszerek kínálják, az áldozatok elkerülése és az aknamentesítés minimális környezeti hatással történő elvégzése érdekében, |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a felderítés technikai fejlődésének legígéretesebb kilátásait a különböző technológiák ötvözésén alapuló, adott helyzethez igazított módszerek kínálják, az áldozatok elkerülése és az aknamentesítés minimális környezeti hatással történő elvégzése érdekében,

| 34. | elismeri, hogy a helyesen lebonyolított felmérés csak éppen annyira értékes, mint az ezt követő beszámoló pontossága és hatékonysága, és az adományozóknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ilyen tevékenységre szánt támogatásukat jól használják fel; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a helyesen lebonyolított felmérés csak éppen annyira értékes, mint az ezt követő beszámoló pontossága és hatékonysága, és az adományozóknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ilyen tevékenységre szánt támogatásukat jól használják fel;

| 35. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy fordítson további kutatási támogatásokat az aknakereső és -felderítő technológiákra és technikákra, a terület nemzetközi szakértőivel szoros együttműködésben, és használja fel a 7. keretprogramban és a biztonsági kutatási ágazatban rendelkezésre álló pénzeszközöket; |
| --- | --- |

35.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy fordítson további kutatási támogatásokat az aknakereső és -felderítő technológiákra és technikákra, a terület nemzetközi szakértőivel szoros együttműködésben, és használja fel a 7. keretprogramban és a biztonsági kutatási ágazatban rendelkezésre álló pénzeszközöket;

A gyalogsági aknák jelentette veszély megszüntetése felé

| 36. | aggódik amiatt, hogy a gyalogsági aknáktól sújtott országok némelyike túlzottan támaszkodik az aknamentesítéshez nyújtott nemzetközi pénzügyi támogatásra, és saját emberi vagy anyagi forrásaiból nem használ fel eleget; felhívja az EU-t, hogy biztosítsa az érintett országok fokozottabb bevonását, és emlékeztesse ezeket az országokat a feladataikra, és kéri, hogy a nagyobb nemzeti hozzájárulás mozgósítása érdekében alaposan vizsgálják ki különösen az angolai helyzetet; |
| --- | --- |

36.

aggódik amiatt, hogy a gyalogsági aknáktól sújtott országok némelyike túlzottan támaszkodik az aknamentesítéshez nyújtott nemzetközi pénzügyi támogatásra, és saját emberi vagy anyagi forrásaiból nem használ fel eleget; felhívja az EU-t, hogy biztosítsa az érintett országok fokozottabb bevonását, és emlékeztesse ezeket az országokat a feladataikra, és kéri, hogy a nagyobb nemzeti hozzájárulás mozgósítása érdekében alaposan vizsgálják ki különösen az angolai helyzetet;

| 37. | aggódik amiatt, hogy az erőforrásokat olyan területek „aknamentesítésére” csoportosítják át, ahol a humanitárius vagy a gazdasági fejlődést érő fenyegetés csekély, vagy ahol vélt, de nem valós a veszély, a komoly életveszélyt jelentő területek rovására; felszólít, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a műveletek jobb megtervezésére és irányítására, valamint a gyanús területek pontosabb kezdeti felmérésére és a bejelentésre; |
| --- | --- |

37.

aggódik amiatt, hogy az erőforrásokat olyan területek „aknamentesítésére” csoportosítják át, ahol a humanitárius vagy a gazdasági fejlődést érő fenyegetés csekély, vagy ahol vélt, de nem valós a veszély, a komoly életveszélyt jelentő területek rovására; felszólít, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a műveletek jobb megtervezésére és irányítására, valamint a gyanús területek pontosabb kezdeti felmérésére és a bejelentésre;

| 38. | aggodalmának ad hangot a fegyvereket és robbanó lőszereket, ezen belül aknákat birtokló katonai raktárak elégtelen biztonsága és ellenőrzése miatt, különösen a lázadások és zavargások sújtotta országokban; |
| --- | --- |

38.

aggodalmának ad hangot a fegyvereket és robbanó lőszereket, ezen belül aknákat birtokló katonai raktárak elégtelen biztonsága és ellenőrzése miatt, különösen a lázadások és zavargások sújtotta országokban;

| 39. | úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek figyelmét azokra az országokra kell fordítania, amelyek a legkevésbé tudnak segíteni magukon, valamint az aknamentesítésre és az áldozatok támogatására, továbbá azt kell célként kitűzni, hogy gyorsabb előrehaladás történjen egy olyan állapot felé, amikor az országokat mentesnek lehet nyilvánítani az életet és a gazdasági fejlődést fenyegető aknáktól; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek figyelmét azokra az országokra kell fordítania, amelyek a legkevésbé tudnak segíteni magukon, valamint az aknamentesítésre és az áldozatok támogatására, továbbá azt kell célként kitűzni, hogy gyorsabb előrehaladás történjen egy olyan állapot felé, amikor az országokat mentesnek lehet nyilvánítani az életet és a gazdasági fejlődést fenyegető aknáktól;

| 40. | szorgalmazza, hogy az adományozók biztosítsanak támogatást, hatékonyabb célmeghatározás, nyomon követés és értékelés mellett; |
| --- | --- |

40.

szorgalmazza, hogy az adományozók biztosítsanak támogatást, hatékonyabb célmeghatározás, nyomon követés és értékelés mellett;

| 41. | úgy véli, hogy az erőfeszítésekben a nagyobb helyi kapacitás megteremtésére és fejlesztésére kell koncentrálni – amibe beletartozhat a speciálisan képzett helyi személyzet szervezett, hivatásosként történő alkalmazása –, valamint a humanitárius aknamentesítésre speciálisan kiképzett katonai egységek nagyobb arányú bevetésére a konfliktus utáni helyzetekben; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy az erőfeszítésekben a nagyobb helyi kapacitás megteremtésére és fejlesztésére kell koncentrálni – amibe beletartozhat a speciálisan képzett helyi személyzet szervezett, hivatásosként történő alkalmazása –, valamint a humanitárius aknamentesítésre speciálisan kiképzett katonai egységek nagyobb arányú bevetésére a konfliktus utáni helyzetekben;

| 42. | a bevált gyakorlatokra épülő, jobb országos tervezésre és az aknamentesítés fokozott nemzetközi összehangolására szólít fel, hogy az erőforrásokkal hatékonyabban vegyék célba a kiemelt területeket, megőrizve ugyanakkor a könnyű bürokratikus struktúrákat; |
| --- | --- |

42.

a bevált gyakorlatokra épülő, jobb országos tervezésre és az aknamentesítés fokozott nemzetközi összehangolására szólít fel, hogy az erőforrásokkal hatékonyabban vegyék célba a kiemelt területeket, megőrizve ugyanakkor a könnyű bürokratikus struktúrákat;

| 43. | sajnálja, hogy a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok/rögtönzött robbanóeszközök áldozatainak jelenlegi számáról nincs megbízható számadat, és szorgalmazza egy megfelelő elemzés elkészítését, amely útmutatásként szolgál a források célirányosabb felhasználásához, fokozottan figyelembe véve az áldozatok és családjuk szükségleteit; |
| --- | --- |

43.

sajnálja, hogy a gyalogsági aknák/háborús robbanóanyag-maradványok/rögtönzött robbanóeszközök áldozatainak jelenlegi számáról nincs megbízható számadat, és szorgalmazza egy megfelelő elemzés elkészítését, amely útmutatásként szolgál a források célirányosabb felhasználásához, fokozottan figyelembe véve az áldozatok és családjuk szükségleteit;

| 44. | 45. sajnálja, hogy az e célra elkülönített uniós költségvetési tétel 2007-es felszámolása óta az EU-nak nincs olyan eszköze, amely rugalmas, több országra is alkalmazható és következetes választ nyújt az aknamentesítési prioritásokra, valamint hogy mennyiségi értelemben csökkent az aknamentesítésre szánt uniós támogatások összessége, ezért egy célzottabb megközelítés ismételt alkalmazására szólít fel, egyetlen költségvetési tétellel és egyetlen vezető igazgatóság fennhatósága alatt, ami jelezni fogja az EU aknamentesítés iránti tartós elkötelezettségének szilárdságát, amelynek az országstratégiai dokumentumokban megállapítottak szerint figyelembe kell vennie az egyes országok sajátos szükségleteit, ezzel egyidejűleg pedig azt, hogy néhány országban az aknák létezése strukturális kérdéssé, ezáltal pedig az EU fejlesztési politikájának ügyévé vált; |
| --- | --- |

44.

45. sajnálja, hogy az e célra elkülönített uniós költségvetési tétel 2007-es felszámolása óta az EU-nak nincs olyan eszköze, amely rugalmas, több országra is alkalmazható és következetes választ nyújt az aknamentesítési prioritásokra, valamint hogy mennyiségi értelemben csökkent az aknamentesítésre szánt uniós támogatások összessége, ezért egy célzottabb megközelítés ismételt alkalmazására szólít fel, egyetlen költségvetési tétellel és egyetlen vezető igazgatóság fennhatósága alatt, ami jelezni fogja az EU aknamentesítés iránti tartós elkötelezettségének szilárdságát, amelynek az országstratégiai dokumentumokban megállapítottak szerint figyelembe kell vennie az egyes országok sajátos szükségleteit, ezzel egyidejűleg pedig azt, hogy néhány országban az aknák létezése strukturális kérdéssé, ezáltal pedig az EU fejlesztési politikájának ügyévé vált;

| 45. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy eddig a Stabilitási Eszköznek sem a rendkívüli támogatását (3. cikk), sem pedig a hosszú távú összetevőjét (4. cikk) nem használták az aknamentesítő programok finanszírozására; |
| --- | --- |

45.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy eddig a Stabilitási Eszköznek sem a rendkívüli támogatását (3. cikk), sem pedig a hosszú távú összetevőjét (4. cikk) nem használták az aknamentesítő programok finanszírozására;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az aknamentesítés jelentős mértékben hozzájárulhat a konfliktus utáni lefegyverzéshez, leszereléshez és újjáépítéshez, nem utolsósorban azáltal, hogy a korábbi katonáknak köztiszteletben álló képzést és munkát nyújt; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az aknamentesítés jelentős mértékben hozzájárulhat a konfliktus utáni lefegyverzéshez, leszereléshez és újjáépítéshez, nem utolsósorban azáltal, hogy a korábbi katonáknak köztiszteletben álló képzést és munkát nyújt;

| 47. | felszólítja az adományozókat, hogy szabványosítsák az aknamentesítés nyomon követésére és költséghatékonyságának értékelésére szolgáló módszereiket, hogy jobban teret adjanak az országonkénti összehasonlításnak és ellenőrzésnek, valamint hogy a MASG ügynökség révén azonosítsák és terjesszék a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az adományozókat, hogy szabványosítsák az aknamentesítés nyomon követésére és költséghatékonyságának értékelésére szolgáló módszereiket, hogy jobban teret adjanak az országonkénti összehasonlításnak és ellenőrzésnek, valamint hogy a MASG ügynökség révén azonosítsák és terjesszék a bevált gyakorlatokat;

| 48. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy aktualizálja az aknák elleni küzdelem terén 2008 és 2013 között tervezett közösségi fellépésről szóló iránymutatását, annak érdekében, hogy tükrözze az intézményi és finanszírozási struktúrában javasolt változtatásokat, biztosítsa a pénzösszegek gyorsabb és rugalmasabb szétosztását, világos útmutatást adjon a finanszírozás igénybevételéhez, a legsürgősebb prioritásokra és a legjobb gyakorlatokra helyezve a hangsúlyt, továbbá hogy irányozzon elő támogatási „csomagokat”, hogy ezek segítségével a leginkább rászoruló országok eleget tehessenek az ottawai egyezmény szerinti kötelezettségeknek, valamint hogy gondosan ellenőrizze és értékelje a támogatás hatékonyságát; |
| --- | --- |

48.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy aktualizálja az aknák elleni küzdelem terén 2008 és 2013 között tervezett közösségi fellépésről szóló iránymutatását, annak érdekében, hogy tükrözze az intézményi és finanszírozási struktúrában javasolt változtatásokat, biztosítsa a pénzösszegek gyorsabb és rugalmasabb szétosztását, világos útmutatást adjon a finanszírozás igénybevételéhez, a legsürgősebb prioritásokra és a legjobb gyakorlatokra helyezve a hangsúlyt, továbbá hogy irányozzon elő támogatási „csomagokat”, hogy ezek segítségével a leginkább rászoruló országok eleget tehessenek az ottawai egyezmény szerinti kötelezettségeknek, valamint hogy gondosan ellenőrizze és értékelje a támogatás hatékonyságát;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az aknamentesítésnek kötelező elemet kell képeznie azon országok stratégiáiban, ahol ismert az aknák létezése és/vagy készletezése; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az aknamentesítésnek kötelező elemet kell képeznie azon országok stratégiáiban, ahol ismert az aknák létezése és/vagy készletezése;

| 50. | meggyőződése, hogy jobb nemzetközi koordinációval és a fontossági sorrend megfelelőbb kialakításával, fejlettebb irányítással, felmérési és aknamentesítési gyakorlatokkal, hatékonyabb nyomon követéssel és jelentéstétellel és a pénzösszegek körültekintőbb, jobb felhasználásával belátható időn belül megvalósulhat a gyalogsági aknák által az életre, a megélhetésre és a gazdasági fejlődésre jelentett veszélyektől mentes világ; |
| --- | --- |

50.

meggyőződése, hogy jobb nemzetközi koordinációval és a fontossági sorrend megfelelőbb kialakításával, fejlettebb irányítással, felmérési és aknamentesítési gyakorlatokkal, hatékonyabb nyomon követéssel és jelentéstétellel és a pénzösszegek körültekintőbb, jobb felhasználásával belátható időn belül megvalósulhat a gyalogsági aknák által az életre, a megélhetésre és a gazdasági fejlődésre jelentett veszélyektől mentes világ;

*

* *

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a tagállamok kormányainak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és a Bizottságnak, az ENSZ-nek, az Egyesült Államok elnökének és az amerikai kongresszusnak, az aknák által leginkább sújtott országok kormányainak és a nemzetközi nem kormányzati szervezeteknek. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a tagállamok kormányainak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és a Bizottságnak, az ENSZ-nek, az Egyesült Államok elnökének és az amerikai kongresszusnak, az aknák által leginkább sújtott országok kormányainak és a nemzetközi nem kormányzati szervezeteknek.

---

(1)  HL C 104. E, 2004.4.30., 1075. o.

(2)  HL C 157. E, 2006.7.6., 473. o.

(3)  HL C 287. E, 2006.11.24., 336. o.

(4)  HL C 323. E, 2008.12.18., 485. o.

(5)  HL C 72. E, 2002.3.21., 352. o.

(6)  HL L 234., 2001.9.1., 1. o.

(7)  HL L 234., 2001.9.1., 6. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0285.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/198 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/198

---

2011. július 7., csütörtökKongói Demokratikus Köztársaság és tömeges nemi erőszak Dél-Kivu tartományban

P7_TA(2011)0340

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról és a Dél-Kivu tartományban elkövetett tömeges nemi erőszakról

2013/C 33 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira;

| — | tekintettel a 2000 júniusában Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra;

| — | tekintettel a nők elleni erőszakról és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakról és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokra;

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998-ban elfogadott Római Alapokmányára, különösen annak 7. és 8. cikkére, amely a nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a kényszerített terhességet és a kényszerített sterilizációt, illetve a szexuális erőszak bármely formáját az emberiesség ellen elkövetett és háborús bűncselekménynek minősíti, valamint a kínzás egy formájával egyenértékűnek és háborús bűncselekménynek tekinti, függetlenül attól, hogy ezeket a cselekményeket nemzetközi vagy belső konfliktusok során módszeresen követik-e el; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998-ban elfogadott Római Alapokmányára, különösen annak 7. és 8. cikkére, amely a nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a kényszerített terhességet és a kényszerített sterilizációt, illetve a szexuális erőszak bármely formáját az emberiesség ellen elkövetett és háborús bűncselekménynek minősíti, valamint a kínzás egy formájával egyenértékűnek és háborús bűncselekménynek tekinti, függetlenül attól, hogy ezeket a cselekményeket nemzetközi vagy belső konfliktusok során módszeresen követik-e el;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) határozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) határozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1925. (2010) számú határozatára, amely pontosan meghatározza az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójának (MONUSCO) megbízatását; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1925. (2010) számú határozatára, amely pontosan meghatározza az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójának (MONUSCO) megbízatását;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a MONUSCO megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2011. június 28-i határozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a MONUSCO megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2011. június 28-i határozatára;

| — | tekintettel a konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Margot Wallström 2011. június 23-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Margot Wallström 2011. június 23-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. április 28–29-én, a kameruni Yaoundéban tartott 6. regionális ülésének záróközleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. április 28–29-én, a kameruni Yaoundéban tartott 6. regionális ülésének záróközleményére;

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság parlamentje által 2006-ban elfogadott, a nemi erőszakról szóló törvényre, amely a nemi erőszakért történő felelősségre vonás felgyorsítását és szigorúbb büntetések kiszabását célozta meg; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság parlamentje által 2006-ban elfogadott, a nemi erőszakról szóló törvényre, amely a nemi erőszakért történő felelősségre vonás felgyorsítását és szigorúbb büntetések kiszabását célozta meg;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére;

| A. | mivel 2011. június 10. és 12. között 170-en lettek nemi vagy fizikai erőszak áldozatai a Dél-Kivu tartománybeli Nakiele és Abala falvakban; mivel az erőszakot elkövető ugyanezen fegyveres csoport tagjai korábban, 2011. januárban ugyanazon a területen már részt vettek tömeges nemi erőszakban, letartóztatásokban és fosztogatásban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. június 10. és 12. között 170-en lettek nemi vagy fizikai erőszak áldozatai a Dél-Kivu tartománybeli Nakiele és Abala falvakban; mivel az erőszakot elkövető ugyanezen fegyveres csoport tagjai korábban, 2011. januárban ugyanazon a területen már részt vettek tömeges nemi erőszakban, letartóztatásokban és fosztogatásban;

| B. | mivel a Dél-Kivu tartományban tapasztalható biztonsági helyzet továbbra is rendkívül ingatag, és a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részét érintő problémák az emberi jogok megsértésének fokozódásához és a háborús bűnök megsokszorozódásához vezettek, többek között nők sérelmére elkövetett szexuális erőszakhoz, tömeges nemi erőszakhoz és egyéb kínzáshoz, civilek lemészárlásához és gyermekkatonák tömeges besorozásához, mely cselekményeket fegyveres lázadó csoportok, valamint a kormány fegyveres erői és a rendőrség követték el; |
| --- | --- |

B.

mivel a Dél-Kivu tartományban tapasztalható biztonsági helyzet továbbra is rendkívül ingatag, és a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részét érintő problémák az emberi jogok megsértésének fokozódásához és a háborús bűnök megsokszorozódásához vezettek, többek között nők sérelmére elkövetett szexuális erőszakhoz, tömeges nemi erőszakhoz és egyéb kínzáshoz, civilek lemészárlásához és gyermekkatonák tömeges besorozásához, mely cselekményeket fegyveres lázadó csoportok, valamint a kormány fegyveres erői és a rendőrség követték el;

| C. | mivel a nemi erőszak, amely a harcoló alakulatok által az áldozatok megfélemlítésére, megbüntetésére és ellenőrzésére használt valóságos fegyver, ijesztő méreteket öltő általános jelenséggé vált a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén a katonai műveletek 2009. évi megindítása óta; mivel a nőkkel szemben elkövetett atrocitások között szerepel a nemi erőszak, a csoportosan elkövetett nemi erőszak, a szexuális rabszolgaság és a gyilkosság, ami messzemenő következményekkel jár a nők fizikai és pszichikai tönkretétele tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemi erőszak, amely a harcoló alakulatok által az áldozatok megfélemlítésére, megbüntetésére és ellenőrzésére használt valóságos fegyver, ijesztő méreteket öltő általános jelenséggé vált a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén a katonai műveletek 2009. évi megindítása óta; mivel a nőkkel szemben elkövetett atrocitások között szerepel a nemi erőszak, a csoportosan elkövetett nemi erőszak, a szexuális rabszolgaság és a gyilkosság, ami messzemenő következményekkel jár a nők fizikai és pszichikai tönkretétele tekintetében;

| D. | mivel 2011. június 29-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa az Egyesült Nemzetek Szervezetének kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziója egy további évvel történő meghosszabbításáról határozott, és emlékeztetve arra, hogy a misszió megbízatása lehetővé teszi számára, hogy minden szükséges eszközt felhasználjon a polgári lakosságnak a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok megsértésével szembeni védelmére; |
| --- | --- |

D.

mivel 2011. június 29-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa az Egyesült Nemzetek Szervezetének kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziója egy további évvel történő meghosszabbításáról határozott, és emlékeztetve arra, hogy a misszió megbízatása lehetővé teszi számára, hogy minden szükséges eszközt felhasználjon a polgári lakosságnak a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok megsértésével szembeni védelmére;

| E. | mivel a nemi erőszak áldozatai jelentős infrastrukturális hiányokkal küzdenek, és nem részesülhetnek segítségben vagy megfelelő orvosi ellátásban; mivel a nőket szándékosan nyilvánosan zaklatják, valamint ezek a támadások gyakran a társadalomban betöltött helyüket, a gyermekeikről való gondoskodásra való alkalmasságukat veszélyeztetik, továbbá jelentős az AIDS-vírustól való megfertőződésük kockázata, mivel sürgősségi orvosi ellátást kizárólag a helyszínen tevékenykedő számos nem kormányzati szervezet nyújt, és annak összehangolása és az áldozatokhoz való eljuttatása már nincs biztosítva; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemi erőszak áldozatai jelentős infrastrukturális hiányokkal küzdenek, és nem részesülhetnek segítségben vagy megfelelő orvosi ellátásban; mivel a nőket szándékosan nyilvánosan zaklatják, valamint ezek a támadások gyakran a társadalomban betöltött helyüket, a gyermekeikről való gondoskodásra való alkalmasságukat veszélyeztetik, továbbá jelentős az AIDS-vírustól való megfertőződésük kockázata, mivel sürgősségi orvosi ellátást kizárólag a helyszínen tevékenykedő számos nem kormányzati szervezet nyújt, és annak összehangolása és az áldozatokhoz való eljuttatása már nincs biztosítva;

| F. | mivel az a tény, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság nem képes igazságszolgáltatás elé állítani saját hadserege és a fegyveres csoportok tagjait a nemzetközi jog szerint elítélendő bűnök elkövetéséért, elősegítette a büntetlenség kultúrájának kialakulását; mivel a kongói hadsereg nem rendelkezik elegendő emberi erőforrással, műszaki és pénzügyi eszközökkel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti tartományaiban elvégzendő feladatainak teljesítéséhez és a lakosság védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

F.

mivel az a tény, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság nem képes igazságszolgáltatás elé állítani saját hadserege és a fegyveres csoportok tagjait a nemzetközi jog szerint elítélendő bűnök elkövetéséért, elősegítette a büntetlenség kultúrájának kialakulását; mivel a kongói hadsereg nem rendelkezik elegendő emberi erőforrással, műszaki és pénzügyi eszközökkel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti tartományaiban elvégzendő feladatainak teljesítéséhez és a lakosság védelmének biztosításához;

| G. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya által a szexuális erőszak ellen 2006-ban elfogadott törvény végrehajtása nagyon korlátozott mértékű; |
| --- | --- |

G.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya által a szexuális erőszak ellen 2006-ban elfogadott törvény végrehajtása nagyon korlátozott mértékű;

| H. | mivel a média szerepe jelentős abban, hogy a mozgósítás továbbra is erőteljes legyen, illetve hogy tájékoztassa a közvéleményt; |
| --- | --- |

H.

mivel a média szerepe jelentős abban, hogy a mozgósítás továbbra is erőteljes legyen, illetve hogy tájékoztassa a közvéleményt;

| 1. | határozottan elítéli a Dél-Kivu tartományban 2011. június 10. és 12. között elkövetett tömeges nemi erőszakot, szexuális bűncselekményeket és az emberi jogok egyéb megsértéseit; osztja a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén az elmúlt négy évben ismétlődően elkövetett szexuális erőszak, különösen a tömeges nemi erőszak valamennyi áldozatának fájdalmát és szenvedését; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Dél-Kivu tartományban 2011. június 10. és 12. között elkövetett tömeges nemi erőszakot, szexuális bűncselekményeket és az emberi jogok egyéb megsértéseit; osztja a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén az elmúlt négy évben ismétlődően elkövetett szexuális erőszak, különösen a tömeges nemi erőszak valamennyi áldozatának fájdalmát és szenvedését;

| 2. | felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy tekintse elsődleges nemzeti célnak a tömeges nemi erőszak és a nőkkel szembeni szexuális erőszak elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy tekintse elsődleges nemzeti célnak a tömeges nemi erőszak és a nőkkel szembeni szexuális erőszak elleni küzdelmet;

| 3. | elismerését fejezi ki az ENSZ azon határozata miatt, hogy ezen eseményeket vizsgálatnak veti alá; kéri, hogy e bűncselekményeket haladéktalanul, független és pártatlan módon, a nemzetközi normáknak megfelelően vizsgálják ki; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a háborús bűnösök még mindig kiemelt parancsnoki szerepet töltenek be; hatékony és azonnali intézkedéseket kér az áldozatok és tanúk védelmének ezen vizsgálatok alatti és utáni biztosítására; |
| --- | --- |

3.

elismerését fejezi ki az ENSZ azon határozata miatt, hogy ezen eseményeket vizsgálatnak veti alá; kéri, hogy e bűncselekményeket haladéktalanul, független és pártatlan módon, a nemzetközi normáknak megfelelően vizsgálják ki; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a háborús bűnösök még mindig kiemelt parancsnoki szerepet töltenek be; hatékony és azonnali intézkedéseket kér az áldozatok és tanúk védelmének ezen vizsgálatok alatti és utáni biztosítására;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a Kongói Demokratikus Köztársaságot, hogy vizsgálják meg újra a Kongói Demokratikus Köztársaság országstratégiai dokumentumát és a 2008–2013 közötti időre szóló 10. EFA szerinti nemzeti indikatív programját annak érdekében, hogy a tömeges nemi erőszak és a nők szexuális bántalmazásának kérdését a büntetlenség elleni fellépést célzó nemzeti prioritássá tegyék; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a Kongói Demokratikus Köztársaságot, hogy vizsgálják meg újra a Kongói Demokratikus Köztársaság országstratégiai dokumentumát és a 2008–2013 közötti időre szóló 10. EFA szerinti nemzeti indikatív programját annak érdekében, hogy a tömeges nemi erőszak és a nők szexuális bántalmazásának kérdését a büntetlenség elleni fellépést célzó nemzeti prioritássá tegyék;

| 5. | aggodalmának ad hangot a nemi erőszak hétköznapi jelentéssé válásának kockázata miatt; hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának a feladata, hogy az ország területén szavatolja a biztonságot és megvédje a polgárokat; emlékezteti Kabila elnököt azon személyes kötelezettségvállalására, hogy a zéró tolerancia politikáját alkalmazza a nemi erőszakkal szemben, valamint arra, hogy vállalta az országban elkövetett háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonását, továbbá a Nemzetközi Büntetőbírósággal és a térség országaival való együttműködést; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot a nemi erőszak hétköznapi jelentéssé válásának kockázata miatt; hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának a feladata, hogy az ország területén szavatolja a biztonságot és megvédje a polgárokat; emlékezteti Kabila elnököt azon személyes kötelezettségvállalására, hogy a zéró tolerancia politikáját alkalmazza a nemi erőszakkal szemben, valamint arra, hogy vállalta az országban elkövetett háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonását, továbbá a Nemzetközi Büntetőbírósággal és a térség országaival való együttműködést;

| 6. | üdvözli az erőszak és a háborús bűnök áldozatainak támogatást nyújtó nem kormányzati szervezetek fellépését, különösen pedig az egyes kórházakban – például a bukavui Panzi kórházban – biztosított orvosi ellátást; hangsúlyozza, hogy a szexuális bántalmazás áldozatainak többsége nem kapja meg a szükséges orvosi, szociális vagy jogi segítséget; javasolja, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya dolgozzon ki teljes körű programot az áldozatok támogatására és a kongói társadalomba, valamint a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük elősegítésére; felkéri a Bizottságot, hogy szabadítson fel további forrásokat a nemi erőszak elleni küzdelem céljaira, és tegyen erőfeszítéseket azért, hogy az érzékeny területeken a nemi erőszak áldozatai számára befogadóotthonok jöjjenek létre; javasolja egy kísérleti projekt létrehozását a Kongói Demokratikus Köztársaságban elkövetett nemi erőszak áldozatainak nyújtott orvosi ellátás javítása céljából; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az erőszak és a háborús bűnök áldozatainak támogatást nyújtó nem kormányzati szervezetek fellépését, különösen pedig az egyes kórházakban – például a bukavui Panzi kórházban – biztosított orvosi ellátást; hangsúlyozza, hogy a szexuális bántalmazás áldozatainak többsége nem kapja meg a szükséges orvosi, szociális vagy jogi segítséget; javasolja, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya dolgozzon ki teljes körű programot az áldozatok támogatására és a kongói társadalomba, valamint a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük elősegítésére; felkéri a Bizottságot, hogy szabadítson fel további forrásokat a nemi erőszak elleni küzdelem céljaira, és tegyen erőfeszítéseket azért, hogy az érzékeny területeken a nemi erőszak áldozatai számára befogadóotthonok jöjjenek létre; javasolja egy kísérleti projekt létrehozását a Kongói Demokratikus Köztársaságban elkövetett nemi erőszak áldozatainak nyújtott orvosi ellátás javítása céljából;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemi alapú erőszakkal foglalkozó alklasztert – amelynek feladata a nemi erőszakkal kapcsolatos humanitárius intervenciók összehangolásának biztosítása – másfél évvel ezelőtt az UNFPA (az ENSZ Népesedési Alapja) szerepvállalásának hiányában megszüntették; ennek megfelelően kéri, hogy a területen állítsanak fel újra humanitárius koordinációs rendszert; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemi alapú erőszakkal foglalkozó alklasztert – amelynek feladata a nemi erőszakkal kapcsolatos humanitárius intervenciók összehangolásának biztosítása – másfél évvel ezelőtt az UNFPA (az ENSZ Népesedési Alapja) szerepvállalásának hiányában megszüntették; ennek megfelelően kéri, hogy a területen állítsanak fel újra humanitárius koordinációs rendszert;

| 8. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a MONUSCO nem tudott eleget tenni arra vonatkozó megbízatásának és művelet-végrehajtási szabályainak, hogy tevékenyebb szerepet vállaljon a tömeges erőszak – többek között a saját egységei által elkövetett túlkapások – elleni védelem biztosításában; elismeri ugyanakkor, hogy jelenléte a humanitárius segítség hozzáférhetősége szempontjából továbbra is nélkülözhetetlen; kitart amellett, hogy a MONUSCO megbízatását és művelet-végrehajtási szabályait eltökélten teljesítse annak érdekében, hogy hatékonyabban garantálja a lakosság biztonságát; üdvözli a misszió megbízatásának 2012. június 30-ig való meghosszabbítására vonatkozó határozatot; |
| --- | --- |

8.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a MONUSCO nem tudott eleget tenni arra vonatkozó megbízatásának és művelet-végrehajtási szabályainak, hogy tevékenyebb szerepet vállaljon a tömeges erőszak – többek között a saját egységei által elkövetett túlkapások – elleni védelem biztosításában; elismeri ugyanakkor, hogy jelenléte a humanitárius segítség hozzáférhetősége szempontjából továbbra is nélkülözhetetlen; kitart amellett, hogy a MONUSCO megbízatását és művelet-végrehajtási szabályait eltökélten teljesítse annak érdekében, hogy hatékonyabban garantálja a lakosság biztonságát; üdvözli a misszió megbízatásának 2012. június 30-ig való meghosszabbítására vonatkozó határozatot;

| 9. | kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák az EUSEC RD és EUPOL RD misszió tevékenységeit; kéri, hogy a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott tevékenységekbe teljes mértékben építsék be a nemi erőszak elleni küzdelem kérdéseit; |
| --- | --- |

9.

kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák az EUSEC RD és EUPOL RD misszió tevékenységeit; kéri, hogy a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott tevékenységekbe teljes mértékben építsék be a nemi erőszak elleni küzdelem kérdéseit;

| 10. | továbbra is rendkívül aggasztónak találja a Kongói Demokratikus Köztársaságban jelenleg uralkodó humanitárius helyzetet és e térség alulfinanszírozottságát, amely abból ered, hogy egyes kétoldalú adományozók csökkentették a támogatásokat; határozottan elítéli, hogy az elkülönített források ez idáig csak az áldozatok kis részéhez jutottak el; kéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén nyújtott humanitárius segélyekre elkülönített finanszírozást; |
| --- | --- |

10.

továbbra is rendkívül aggasztónak találja a Kongói Demokratikus Köztársaságban jelenleg uralkodó humanitárius helyzetet és e térség alulfinanszírozottságát, amely abból ered, hogy egyes kétoldalú adományozók csökkentették a támogatásokat; határozottan elítéli, hogy az elkülönített források ez idáig csak az áldozatok kis részéhez jutottak el; kéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén nyújtott humanitárius segélyekre elkülönített finanszírozást;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a Kongói Demokratikus Köztársaságban a háborút és a tömeges nemi erőszakot tápláló, a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekre vonatkozóan, a büntetlenség elleni fellépés céljával, az amerikai Dodd Franck törvényhez (és különösen annak 1502. szakaszához) hasonlóan, amely új tájékoztatási követelményeket ír elő azon termékek vonatkozásában, amelyek előállításához ilyen, konfliktusövezetekből származó ásványokat használtak fel; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a Kongói Demokratikus Köztársaságban a háborút és a tömeges nemi erőszakot tápláló, a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekre vonatkozóan, a büntetlenség elleni fellépés céljával, az amerikai Dodd Franck törvényhez (és különösen annak 1502. szakaszához) hasonlóan, amely új tájékoztatási követelményeket ír elő azon termékek vonatkozásában, amelyek előállításához ilyen, konfliktusövezetekből származó ásványokat használtak fel;

| 12. | megállapítja, hogy a dél-kivui konfliktus megoldására irányuló, a katonai megoldást előnyben részesítő terv a jelek szerint kudarcot vallott; úgy ítéli meg, hogy e konfliktusra politikai úton kell megoldást találni, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi közösségben nincs meg a kellő elszántság; úgy véli, hogy elérkezett az idő arra, hogy túllépjünk a helyzet egyszerű elítélésén, és hogy a kongói kormány, az Európai Unió és az ENSZ vállalják a rájuk háruló felelősséget, és konkrét lépéseket tegyenek azért, hogy ezen atrocitásoknak véget vessenek; hangsúlyozza, hogy amennyiben semmi sem változik, a humanitárius szereplők még sokáig a területen maradnak; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a dél-kivui konfliktus megoldására irányuló, a katonai megoldást előnyben részesítő terv a jelek szerint kudarcot vallott; úgy ítéli meg, hogy e konfliktusra politikai úton kell megoldást találni, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi közösségben nincs meg a kellő elszántság; úgy véli, hogy elérkezett az idő arra, hogy túllépjünk a helyzet egyszerű elítélésén, és hogy a kongói kormány, az Európai Unió és az ENSZ vállalják a rájuk háruló felelősséget, és konkrét lépéseket tegyenek azért, hogy ezen atrocitásoknak véget vessenek; hangsúlyozza, hogy amennyiben semmi sem változik, a humanitárius szereplők még sokáig a területen maradnak;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy Tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy Tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/201 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/201

---

2011. július 7., csütörtökIndonézia és a kisebbségek elleni támadások

P7_TA(2011)0341

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indonéziáról és a kisebbségek elleni támadásokról

2013/C 33 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel arra, hogy Indonéziát 2011 májusában beválasztották az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsába (ENSZ EJT); mivel az ENSZ EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normák követésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Indonéziát 2011 májusában beválasztották az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsába (ENSZ EJT); mivel az ENSZ EJT tagjai kötelesek az emberi jogok támogatásával és védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normák követésére,

| — | tekintettel Indonéziának az ASEAN-ban 2011-ben betöltött elnöki tisztére, a 2008. december 15. óta hatályos ASEAN Chartára, valamint az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának 2009. október 23-i létrehozatalára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Indonéziának az ASEAN-ban 2011-ben betöltött elnöki tisztére, a 2008. december 15. óta hatályos ASEAN Chartára, valamint az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának 2009. október 23-i létrehozatalára,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált,

| — | tekintettel az indonéz alkotmány 29. fejezetére, amely biztosítja a vallásszabadságot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az indonéz alkotmány 29. fejezetére, amely biztosítja a vallásszabadságot,

| — | tekintettel az indonéz büntető törvénykönyv 156. és 156a. cikkére, amely tiltja az istenkáromlást, az eretnekséget és a vallás becsmérlésével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az indonéz büntető törvénykönyv 156. és 156a. cikkére, amely tiltja az istenkáromlást, az eretnekséget és a vallás becsmérlésével,

| — | tekintettel az istenkáromlás és a vallásokkal kapcsolatos visszaélések megelőzéséről szóló 1/PNPS/1965. számú elnöki rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az istenkáromlás és a vallásokkal kapcsolatos visszaélések megelőzéséről szóló 1/PNPS/1965. számú elnöki rendeletre,

| — | tekintettel a Banten tartományban az ahmadik ellen intézett legutóbbi támadásokról és az ellenük elkövetett gyilkosságokról szóló, 2011. február 8-i uniós közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Banten tartományban az ahmadik ellen intézett legutóbbi támadásokról és az ellenük elkövetett gyilkosságokról szóló, 2011. február 8-i uniós közleményre,

| — | tekintettel az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az emberi jogi párbeszéd ennek keretében tartott első fordulójára, amelyre 2010 júniusában került sor Jakartában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az emberi jogi párbeszéd ennek keretében tartott első fordulójára, amelyre 2010 júniusában került sor Jakartában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Indonézia a világ legnagyobb, túlnyomóan muzulmán vallású nemzete, és mivel a pluralizmus, a kulturális harmónia, a vallásszabadság és a társadalmi igazságosság indonéz hagyománya a „Pancasila” nemzeti ideológiájában gyökerezik, |
| --- | --- |

A.

mivel Indonézia a világ legnagyobb, túlnyomóan muzulmán vallású nemzete, és mivel a pluralizmus, a kulturális harmónia, a vallásszabadság és a társadalmi igazságosság indonéz hagyománya a „Pancasila” nemzeti ideológiájában gyökerezik,

| B. | mivel jelentős mértékben megnőtt a vallási kisebbségek, különösen a magukat muzulmánnak tartó ahmadik, de a keresztények, a buddhisták és a haladó civil társadalmi szervezetek elleni támadások száma is, |
| --- | --- |

B.

mivel jelentős mértékben megnőtt a vallási kisebbségek, különösen a magukat muzulmánnak tartó ahmadik, de a keresztények, a buddhisták és a haladó civil társadalmi szervezetek elleni támadások száma is,

| C. | mivel azt követően, hogy 2008-ban betiltották az ahmadi muzulmán tanítások terjesztését, az indonéz vallásügyi miniszter többször kérte az ahmadi muzulmán közösség teljes betiltását, és ezt az intézkedést három tartományban, Nyugat-Jáván, Dél-Celebeszen és Nyugat-Szumátrán már meghozták; mivel 2011. február 6-án a Banten tartományban található Cikeusikban egy körülbelül 1 500 főből álló tömeg megtámadott 20 ahmadi muzulmánt, közülük hármat megöltek, másokat megsebesítettek, amit az indonéz elnök elítélt és kérte az ügy kivizsgálását, |
| --- | --- |

C.

mivel azt követően, hogy 2008-ban betiltották az ahmadi muzulmán tanítások terjesztését, az indonéz vallásügyi miniszter többször kérte az ahmadi muzulmán közösség teljes betiltását, és ezt az intézkedést három tartományban, Nyugat-Jáván, Dél-Celebeszen és Nyugat-Szumátrán már meghozták; mivel 2011. február 6-án a Banten tartományban található Cikeusikban egy körülbelül 1 500 főből álló tömeg megtámadott 20 ahmadi muzulmánt, közülük hármat megöltek, másokat megsebesítettek, amit az indonéz elnök elítélt és kérte az ügy kivizsgálását,

| D. | mivel a fenti támadás után a Jáva szigetének középső részén elhelyezkedő Temanggung nevű városban 2011. február 8-án több száz ember felgyújtott három templomot és megtámadott egy papot azt követően, hogy a támadók részéről elvárt halálbüntetés helyett öt év börtönbüntetésre ítéltek egy keresztényt, akit az iszlám megsértésével vádoltak, továbbá mivel az Indonéziai Egyházak Szövetsége az elmúlt hat évben 430 olyan támadást rögzített, amelyet keresztény templomok ellen követtek el, |
| --- | --- |

D.

mivel a fenti támadás után a Jáva szigetének középső részén elhelyezkedő Temanggung nevű városban 2011. február 8-án több száz ember felgyújtott három templomot és megtámadott egy papot azt követően, hogy a támadók részéről elvárt halálbüntetés helyett öt év börtönbüntetésre ítéltek egy keresztényt, akit az iszlám megsértésével vádoltak, továbbá mivel az Indonéziai Egyházak Szövetsége az elmúlt hat évben 430 olyan támadást rögzített, amelyet keresztény templomok ellen követtek el,

| E. | mivel az indonéz büntető törvénykönyv 156. és 156a. cikkében foglaltak alapján több mint 150 személyt tartóztattak le és tartottak fogva, és mivel bizonyítható, hogy a szélsőségesek az istenkáromlással, eretnekséggel és a vallás becsmérlésével kapcsolatos helyi rendelkezéseket arra használják fel, hogy korlátozzák a vallásszabadságot, és a közösségek között feszültséget és erőszakot szítsanak, |
| --- | --- |

E.

mivel az indonéz büntető törvénykönyv 156. és 156a. cikkében foglaltak alapján több mint 150 személyt tartóztattak le és tartottak fogva, és mivel bizonyítható, hogy a szélsőségesek az istenkáromlással, eretnekséggel és a vallás becsmérlésével kapcsolatos helyi rendelkezéseket arra használják fel, hogy korlátozzák a vallásszabadságot, és a közösségek között feszültséget és erőszakot szítsanak,

| F. | mivel 2010. április 19-én az indonéz alkotmánybíróság megtartotta az istenkáromlással és az eretnekséggel kapcsolatos jogszabályokat, és elutasította a visszavonásukra irányuló kérelmet, amelyet négy prominens iszlám tudós, legalább hét indonéz civil társadalmi és emberi jogi szervezet nyújtott be, és legalább 40 másik szervezet támogatott, |
| --- | --- |

F.

mivel 2010. április 19-én az indonéz alkotmánybíróság megtartotta az istenkáromlással és az eretnekséggel kapcsolatos jogszabályokat, és elutasította a visszavonásukra irányuló kérelmet, amelyet négy prominens iszlám tudós, legalább hét indonéz civil társadalmi és emberi jogi szervezet nyújtott be, és legalább 40 másik szervezet támogatott,

| G. | mivel hiteles jelentések, nevezetesen az Emberi Jogok Nemzeti Bizottságának jelentései szerint Indonéziában a biztonsági erők tagjai megsértik az emberi jogokat, kínzást és a rossz bánásmód más módjait, illetve a kényszer szükségtelen és túlzott mértékét alkalmazva különösen Pápuán és a Malukku-szigeteken; mivel az elkövetőket ritkán vonják felelősségre független bíróság előtt, |
| --- | --- |

G.

mivel hiteles jelentések, nevezetesen az Emberi Jogok Nemzeti Bizottságának jelentései szerint Indonéziában a biztonsági erők tagjai megsértik az emberi jogokat, kínzást és a rossz bánásmód más módjait, illetve a kényszer szükségtelen és túlzott mértékét alkalmazva különösen Pápuán és a Malukku-szigeteken; mivel az elkövetőket ritkán vonják felelősségre független bíróság előtt,

| 1. | üdvözli a 2011. május 24-én az elnök, a képviselőház elnöke, a regionális képviselők tanácsának elnöke, a népi konzultációs közgyűlés elnöke, a legfelső bíróság vezető bírája és az alkotmánybíróság, valamint más magas rangú tisztviselők által közzétett közös nyilatkozatot, amely felszólít a „Pancasila” fenntartására és a pluralizmus védelmére; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2011. május 24-én az elnök, a képviselőház elnöke, a regionális képviselők tanácsának elnöke, a népi konzultációs közgyűlés elnöke, a legfelső bíróság vezető bírája és az alkotmánybíróság, valamint más magas rangú tisztviselők által közzétett közös nyilatkozatot, amely felszólít a „Pancasila” fenntartására és a pluralizmus védelmére;

| 2. | hangsúlyozza az Indonézia által a demokrácia és a jogállamiság megvalósítása terén az utóbbi időben elért eredményeket, és nagy jelentőséget tulajdonít az Európai Unió és Indonézia közötti harmonikus kapcsolatok fenntartásának és elmélyítésének számos területen, ahogy az tükröződik az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban is; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az Indonézia által a demokrácia és a jogállamiság megvalósítása terén az utóbbi időben elért eredményeket, és nagy jelentőséget tulajdonít az Európai Unió és Indonézia közötti harmonikus kapcsolatok fenntartásának és elmélyítésének számos területen, ahogy az tükröződik az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban is;

| 3. | örömmel fogadja Indonézia vállalásait, amelyekre az ENSZ EJT-be való 2011. május 20-i felvétele előtt tett ígéretet, nevezetesen, hogy ratifikálja az összes emberi jogi eszközt, különösen a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnés elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

3.

örömmel fogadja Indonézia vállalásait, amelyekre az ENSZ EJT-be való 2011. május 20-i felvétele előtt tett ígéretet, nevezetesen, hogy ratifikálja az összes emberi jogi eszközt, különösen a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnés elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt;

| 4. | súlyos aggodalmának ad hangot a vallási kisebbségek, különösen az ahmadi muzulmánok, a keresztények, a bahá'iok és a buddhisták elleni erőszakos fellépések miatt; aggódik, hogy a vallásszabadság megsértésének esetei aláássák az indonéz alkotmányban biztosított emberi jogokat, köztük a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és a szólásszabadságot, valamint a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságát; |
| --- | --- |

4.

súlyos aggodalmának ad hangot a vallási kisebbségek, különösen az ahmadi muzulmánok, a keresztények, a bahá'iok és a buddhisták elleni erőszakos fellépések miatt; aggódik, hogy a vallásszabadság megsértésének esetei aláássák az indonéz alkotmányban biztosított emberi jogokat, köztük a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és a szólásszabadságot, valamint a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságát;

| 5. | felszólítja az indonéz kormányt, nevezetesen a vallásügyi minisztert és az indonéz bírói kart, hogy garantálják a jogállamiság megvalósítását és fenntartását, valamint a vallási indítékú és gyűlöletből táplálkozó erőszakot elkövetők igazságügyi felelősségre vonását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az indonéz kormányt, nevezetesen a vallásügyi minisztert és az indonéz bírói kart, hogy garantálják a jogállamiság megvalósítását és fenntartását, valamint a vallási indítékú és gyűlöletből táplálkozó erőszakot elkövetők igazságügyi felelősségre vonását;

| 6. | súlyos aggodalmának ad hangot az istenkáromlással, eretnekséggel és a vallás becsmérlésével kapcsolatos helyi rendelkezések miatt, amelyek visszaélésekre adnak lehetőséget, valamint a 2008. évi közös miniszteri rendelet miatt, amely betiltotta az ahmadi muzulmán tanítások terjesztését, és felszólítja az indonéz hatóságokat ezek visszavonására vagy felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

6.

súlyos aggodalmának ad hangot az istenkáromlással, eretnekséggel és a vallás becsmérlésével kapcsolatos helyi rendelkezések miatt, amelyek visszaélésekre adnak lehetőséget, valamint a 2008. évi közös miniszteri rendelet miatt, amely betiltotta az ahmadi muzulmán tanítások terjesztését, és felszólítja az indonéz hatóságokat ezek visszavonására vagy felülvizsgálatára;

| 7. | üdvözli az indonéz civil társadalmi szervezetek, köztük a muzulmán, a keresztény és a világi szakértői csoportok, emberi jogi szervezetek és szélsőségellenes szervezetek által a pluralizmus, a vallásszabadság, a vallási harmónia és az emberi jogok előmozdítása érdekében végzett munkát; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az indonéz civil társadalmi szervezetek, köztük a muzulmán, a keresztény és a világi szakértői csoportok, emberi jogi szervezetek és szélsőségellenes szervezetek által a pluralizmus, a vallásszabadság, a vallási harmónia és az emberi jogok előmozdítása érdekében végzett munkát;

| 8. | sürgeti az indonéz kormányt, hogy vegye figyelembe az ENSZ emberi jogi főbiztosának ajánlásait, és különösen kérje fel az ENSZ vallás- és lelkiismereti szabadsággal foglalkozó különmegbízottját, hogy tegyen látogatást az országban; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az indonéz kormányt, hogy vegye figyelembe az ENSZ emberi jogi főbiztosának ajánlásait, és különösen kérje fel az ENSZ vallás- és lelkiismereti szabadsággal foglalkozó különmegbízottját, hogy tegyen látogatást az országban;

| 9. | üdvözli a Nyugat-Jáván 2011 februárjában az ahmadi közösség ellen intézett halálos kimenetelű támadás kivizsgálását, amely a regionális és tartományi rendőri vezetők elmozdításához vezetett, miután kilenc rendőrtiszt ellen kötelességmulasztás miatt vádat emeltek, valamint 14 másik személyt bíróság elé állítottak az elkövetett bűncselekmények miatt, és kéri a vádlottak tárgyalásainak független ellenőrzését annak biztosítása érdekében, hogy minden érintett félnek igazságot szolgáltassanak; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Nyugat-Jáván 2011 februárjában az ahmadi közösség ellen intézett halálos kimenetelű támadás kivizsgálását, amely a regionális és tartományi rendőri vezetők elmozdításához vezetett, miután kilenc rendőrtiszt ellen kötelességmulasztás miatt vádat emeltek, valamint 14 másik személyt bíróság elé állítottak az elkövetett bűncselekmények miatt, és kéri a vádlottak tárgyalásainak független ellenőrzését annak biztosítása érdekében, hogy minden érintett félnek igazságot szolgáltassanak;

| 10. | felszólítja az indonéz hatóságokat, hogy vizsgálják ki azokat a bejelentéseket, amelyek szerint a biztonsági erők tagjai megsértik az emberi jogokat, és indítsanak eljárást a felelősök ellen, köztük azok ellen, akik a parancsok kiadásáért felelnek; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az indonéz hatóságokat, hogy vizsgálják ki azokat a bejelentéseket, amelyek szerint a biztonsági erők tagjai megsértik az emberi jogokat, és indítsanak eljárást a felelősök ellen, köztük azok ellen, akik a parancsok kiadásáért felelnek;

| 11. | felszólít minden, lelkiismereti meggyőződése miatt fogva tartott, pusztán békés politikai tiltakozásokon való részvétele miatt letartóztatott és vád alá helyezett személy azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, mivel fogva tartásuk ellentétes a pápuák, malukuk és más etnikai és vallási kisebbségek számára különleges autonómiát biztosító 2001. évi törvény szellemével, amelynek értelmében joguk van kulturális identitásuk kifejezésére; |
| --- | --- |

11.

felszólít minden, lelkiismereti meggyőződése miatt fogva tartott, pusztán békés politikai tiltakozásokon való részvétele miatt letartóztatott és vád alá helyezett személy azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, mivel fogva tartásuk ellentétes a pápuák, malukuk és más etnikai és vallási kisebbségek számára különleges autonómiát biztosító 2001. évi törvény szellemével, amelynek értelmében joguk van kulturális identitásuk kifejezésére;

| 12. | felszólítja az uniós küldöttséget és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy folytassák az emberi jogi helyzet szoros ellenőrzését, különösen az olyan érzékeny területeken, mint Pápua, a Malukku-szigetek és Aceh; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az uniós küldöttséget és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy folytassák az emberi jogi helyzet szoros ellenőrzését, különösen az olyan érzékeny területeken, mint Pápua, a Malukku-szigetek és Aceh;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás keretében folytatott politikai párbeszéd során ki kell térni az emberi jogi dimenziókra, külön hangsúlyt helyezve a vallásszabadságra és a kisebbségek tiszteletére; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az EU és Indonézia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás keretében folytatott politikai párbeszéd során ki kell térni az emberi jogi dimenziókra, külön hangsúlyt helyezve a vallásszabadságra és a kisebbségek tiszteletére;

| 14. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák az indonéz civil társadalmi és emberi jogi szervezeteket, amelyek tevékeny szerepet játszanak a demokrácia, a tolerancia és a különböző etnikai és vallási csoportok közötti békés egymás mellett élés elősegítésében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák az indonéz civil társadalmi és emberi jogi szervezeteket, amelyek tevékeny szerepet játszanak a demokrácia, a tolerancia és a különböző etnikai és vallási csoportok közötti békés egymás mellett élés elősegítésében;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Indonézia kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Indonézia kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/204

---

2011. július 7., csütörtökIndia, és különösen Davinder Pal Singh halálos ítélete

P7_TA(2011)0342

Az Európai Parlament 2011. július 7-i állásfoglalása Indiáról, különösen Davinder Pal Singh halálos ítéletéről

2013/C 33 E/25

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 63/168 számú határozatára, amely felszólít az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149 számú azon határozatának végrehajtására, amelyben 106 ország szavazatával, 34 ország tartózkodása mellett és csak 46 ország ellenében megszavazták a halálbüntetésekre és a kivégzésekre vonatkozó egyetemes moratóriumra felhívó állásfoglalást, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 63/168 számú határozatára, amely felszólít az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149 számú azon határozatának végrehajtására, amelyben 106 ország szavazatával, 34 ország tartózkodása mellett és csak 46 ország ellenében megszavazták a halálbüntetésekre és a kivégzésekre vonatkozó egyetemes moratóriumra felhívó állásfoglalást,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazásának moratóriumára vonatkozó 2010. december 21-i 65/206 számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazásának moratóriumára vonatkozó 2010. december 21-i 65/206 számú határozatára,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti 1994. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti 1994. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló EU–India közötti tematikus párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló EU–India közötti tematikus párbeszédre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére,

| — | tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2011-ben májusig csak kilenc országban hajtottak végre kivégzéseket, ami egyértelműen jelzi, hogy világszerte egyre nagyobb mértékben elismerik a halálbüntetés kegyetlen és embertelen jellegét, |
| --- | --- |

A.

mivel 2011-ben májusig csak kilenc országban hajtottak végre kivégzéseket, ami egyértelműen jelzi, hogy világszerte egyre nagyobb mértékben elismerik a halálbüntetés kegyetlen és embertelen jellegét,

| B. | mivel India 2004-től nem hajt végre halálbüntetéseket, |
| --- | --- |

B.

mivel India 2004-től nem hajt végre halálbüntetéseket,

| C. | mivel jóváhagyták két elítélt halálos ítéletének végrehajtását, |
| --- | --- |

C.

mivel jóváhagyták két elítélt halálos ítéletének végrehajtását,

| D. | mivel a belügyminiszter ajánlására India elnöke, Pratibha Patil az indiai alkotmány 72. cikke értelmében elutasította Davinder Pal Singh Bhullar, (Punjab) és Mahendra Nath Das (Assam) érdekében benyújtott petíciók felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

D.

mivel a belügyminiszter ajánlására India elnöke, Pratibha Patil az indiai alkotmány 72. cikke értelmében elutasította Davinder Pal Singh Bhullar, (Punjab) és Mahendra Nath Das (Assam) érdekében benyújtott petíciók felülvizsgálatát,

| E. | mivel Mahendra Nath Dast 1997-ben ítélték halálra, miután gyilkosság vádjával elítélték, és mivel az összes jogorvoslatot kimerítették, és mivel kivégzését a Gauhati legfelsőbb bíróság az északkeleti Assamban 2011. július 21-ig felfüggesztette, ugyanis az indiai kormány időt kért, hogy választ adjon a bíróságnak, |
| --- | --- |

E.

mivel Mahendra Nath Dast 1997-ben ítélték halálra, miután gyilkosság vádjával elítélték, és mivel az összes jogorvoslatot kimerítették, és mivel kivégzését a Gauhati legfelsőbb bíróság az északkeleti Assamban 2011. július 21-ig felfüggesztette, ugyanis az indiai kormány időt kért, hogy választ adjon a bíróságnak,

| F. | mivel Davinder Pal Singh Bhullart 2001. augusztus 29-én halálra ítélték, miután bűnösnek találták az újdelhi ifjúsági kongresszusi hivatal elleni bombatámadásban való részvételért 1993-ban, |
| --- | --- |

F.

mivel Davinder Pal Singh Bhullart 2001. augusztus 29-én halálra ítélték, miután bűnösnek találták az újdelhi ifjúsági kongresszusi hivatal elleni bombatámadásban való részvételért 1993-ban,

| G. | miután Davinder Pal Singh Bhullar Németországból Indiába való visszatérésének körülményei és Mahendra Nath Das hosszúra nyúlt siralomházi tartózkodása kérdéseket vetnek fel, |
| --- | --- |

G.

miután Davinder Pal Singh Bhullar Németországból Indiába való visszatérésének körülményei és Mahendra Nath Das hosszúra nyúlt siralomházi tartózkodása kérdéseket vetnek fel,

| H. | mivel India azzal, hogy a 2011. május 20-i választások előtt benyújtotta jelölését az Emberi Jogi Tanácsba, elkötelezte magát az emberi jogok előmozdítására és védelmére vonatkozó legmagasabb követelmények fenntartása mellett, |
| --- | --- |

H.

mivel India azzal, hogy a 2011. május 20-i választások előtt benyújtotta jelölését az Emberi Jogi Tanácsba, elkötelezte magát az emberi jogok előmozdítására és védelmére vonatkozó legmagasabb követelmények fenntartása mellett,

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az indiai kormány hét évig tartó tényleges moratórium után felélesztheti a halálbüntetés alkalmazását, megtörve ezáltal a halálbüntetés eltörlése irányába mutató világszintű tendenciát; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az indiai kormány hét évig tartó tényleges moratórium után felélesztheti a halálbüntetés alkalmazását, megtörve ezáltal a halálbüntetés eltörlése irányába mutató világszintű tendenciát;

| 2. | megismétli, hogy kitartóan támogatja az ENSZ Közgyűlésének arra irányuló felhívását, hogy a halálbüntetés eltörlése céljából vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre; |
| --- | --- |

2.

megismétli, hogy kitartóan támogatja az ENSZ Közgyűlésének arra irányuló felhívását, hogy a halálbüntetés eltörlése céljából vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre;

| 3. | sürgősen felszólítja India kormányát, hogy ne végezze ki Davinder Pal Singh Bhullart vagy Mahendra Nath Dast, és hogy változtassa meg halálbüntetésüket; |
| --- | --- |

3.

sürgősen felszólítja India kormányát, hogy ne végezze ki Davinder Pal Singh Bhullart vagy Mahendra Nath Dast, és hogy változtassa meg halálbüntetésüket;

| 4. | felszólítja az indiai hatóságokat, hogy Davinder Pal Singh Bhullar és Mahendra Nath Das ügyét különösen átlátható módon kezelje; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az indiai hatóságokat, hogy Davinder Pal Singh Bhullar és Mahendra Nath Das ügyét különösen átlátható módon kezelje;

| 5. | felszólítja India kormányát és parlamentjét, hogy fogadjon el a kivégzésekre vonatkozó állandó moratórium bevezetéséről szóló jogszabályt azzal a céllal, hogy a közeljövőben meg lehessen szüntetni a halálbüntetést; |
| --- | --- |

5.

felszólítja India kormányát és parlamentjét, hogy fogadjon el a kivégzésekre vonatkozó állandó moratórium bevezetéséről szóló jogszabályt azzal a céllal, hogy a közeljövőben meg lehessen szüntetni a halálbüntetést;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást India elnökének, kormányának és parlamentjének, India igazságügy-miniszterének, India belügyminiszterének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást India elnökének, kormányának és parlamentjének, India igazságügy-miniszterének, India belügyminiszterének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 219. E, 2008.8.28., 306. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0351.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. július 5., kedd

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/207 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/207

---

2011. július 5., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Odense Steel Shipyard

P7_TA(2011)0300

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

2013/C 33 E/26

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0251 – C7–0114/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0251 – C7–0114/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0234/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Dánia segítséget kért a dél-dániai Odense településen a hajógyártásban működő Odense Steel Shipyard vállalatnál történt 1 356 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 950 részesítendő támogatásban), |
| --- | --- |

D.

mivel Dánia segítséget kért a dél-dániai Odense településen a hajógyártásban működő Odense Steel Shipyard vállalatnál történt 1 356 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 950 részesítendő támogatásban),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. július 5., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/468/EU határozat.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/209

---

2011. július 5., keddAz EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – 2010. évi áradások Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh Köztársaságban

P7_TA(2011)0301

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

2013/C 33 E/27

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0155 – C7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0155 – C7-0081/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0238/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0238/2011),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja szerint amennyiben a pótlólagos kiadásokat igénylő fejezeten belül lehetőség van az előirányzatok átcsoportosítására, a Bizottság ezt figyelembe veszi a szükséges javaslat megtételekor; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja szerint amennyiben a pótlólagos kiadásokat igénylő fejezeten belül lehetőség van az előirányzatok átcsoportosítására, a Bizottság ezt figyelembe veszi a szükséges javaslat megtételekor;

| 3. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

2011. július 5., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/535/EU határozat.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/210 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/210

---

2011. július 5., kedd2/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet: árvizek 2010-ben Szlovéniában, Horvátországban és a Cseh Köztársaságban

P7_TA(2011)0302

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2//2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

2013/C 33 E/28

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2011. március 25-én előterjesztett, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2011. március 25-én előterjesztett, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0154),

| — | tekintettel a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2011. május 24-én alakított ki (10522/2011 – C7-0137/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2011. május 24-én alakított ki (10522/2011 – C7-0137/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0233/2011),

| A. | mivel a 2011. évi általános költségvetést érintő 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 19,5 millió eurós összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat erejéig történő igénybevétele a Szlovéniát, Horvátországot és a Cseh Köztársaságot 2010 augusztusában és szeptemberében ért heves esőzések miatt, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2011. évi általános költségvetést érintő 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 19,5 millió eurós összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat erejéig történő igénybevétele a Szlovéniát, Horvátországot és a Cseh Köztársaságot 2010 augusztusában és szeptemberében ért heves esőzések miatt,

| B. | mivel e költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítást hivatalosan is bevezesse a 2011. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel e költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítást hivatalosan is bevezesse a 2011. évi költségvetésbe,

| C. | mivel a 2011. évi költségvetés mellékletét képező, a kifizetési előirányzatokra vonatkozó együttes nyilatkozat költségvetés-módosítás benyújtását irányozta elő, amennyiben „a 2011. évi költségvetésben szereplő előirányzatok nem elégségesek a kiadások fedezésére,” |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011. évi költségvetés mellékletét képező, a kifizetési előirányzatokra vonatkozó együttes nyilatkozat költségvetés-módosítás benyújtását irányozta elő, amennyiben „a 2011. évi költségvetésben szereplő előirányzatok nem elégségesek a kiadások fedezésére,”

| D. | mivel a Tanács úgy határozott, hogy a költségvetési tételekből előirányzatokat csoportosít át kizárólag az alacsony végrehajtási arány miatt, figyelmen kívül hagyva, hogy a lezáruló költségvetési sorok végrehajtásához további intézkedésekre van szükség az ellenőrzések tekintetében, valamint hogy nem minden tagállam tette meg a szükséges intézkedéseket a lezárások elősegítése érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács úgy határozott, hogy a költségvetési tételekből előirányzatokat csoportosít át kizárólag az alacsony végrehajtási arány miatt, figyelmen kívül hagyva, hogy a lezáruló költségvetési sorok végrehajtásához további intézkedésekre van szükség az ellenőrzések tekintetében, valamint hogy nem minden tagállam tette meg a szükséges intézkedéseket a lezárások elősegítése érdekében,

| E. | mivel az 1/2011. számú költségvetés-módosítás tekintetében a Tanács által létrehozott negatív tartalék pusztán gyakorlati megoldás, és nem nyújt fenntartható és pénzügyileg hatékony megoldást a kifizetési előirányzatok tekintetében felmerülő váratlan szükségletek kérdésének kezelésére - ahogy azt a Parlament is hangsúlyozta (4), |
| --- | --- |

E.

mivel az 1/2011. számú költségvetés-módosítás tekintetében a Tanács által létrehozott negatív tartalék pusztán gyakorlati megoldás, és nem nyújt fenntartható és pénzügyileg hatékony megoldást a kifizetési előirányzatok tekintetében felmerülő váratlan szükségletek kérdésének kezelésére - ahogy azt a Parlament is hangsúlyozta (4),

| F. | mivel a Bizottság még nem kínált megoldást a negatív tartalék igénybevételére vonatkozóan, a Parlament 1/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló állásfoglalása, valamint a Tanács Bizottsághoz intézett azon felhívása ellenére, hogy azt „a lehető leghamarabb” terjessze elő, |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság még nem kínált megoldást a negatív tartalék igénybevételére vonatkozóan, a Parlament 1/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló állásfoglalása, valamint a Tanács Bizottsághoz intézett azon felhívása ellenére, hogy azt „a lehető leghamarabb” terjessze elő,

| G. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) számára elkülönített kifizetési előirányzatok minden valószínűség szerint nem lesznek elegendőek a teljes 2011-es évre, ezért meg kell erősíteni őket; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) számára elkülönített kifizetési előirányzatok minden valószínűség szerint nem lesznek elegendőek a teljes 2011-es évre, ezért meg kell erősíteni őket;

| H. | mivel egyes jelentős energiaügyi projektek esetében a 2011-re szánt kifizetések végrehajtását 2011 júniusában csökkentették, főként működési késedelmek miatt, és ezeket az előirányzatokat fel lehet használni egyéb célokra; |
| --- | --- |

H.

mivel egyes jelentős energiaügyi projektek esetében a 2011-re szánt kifizetések végrehajtását 2011 júniusában csökkentették, főként működési késedelmek miatt, és ezeket az előirányzatokat fel lehet használni egyéb célokra;

| 1. | tudomásul veszi a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 2. | úgy véli, hogy a Tanács által elfogadott átcsoportosítások ellentmondanak a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozatnak, amelyet nagyon fontosnak tart, és amely mellett elkötelezett; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Tanács által elfogadott átcsoportosítások ellentmondanak a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozatnak, amelyet nagyon fontosnak tart, és amely mellett elkötelezett;

| 3. | úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot a következő célokból:






  — | az EUSZA igénybevételéből eredő igények fedezése; |
| --- | --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja a 2/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot a következő célokból:

—

az EUSZA igénybevételéből eredő igények fedezése;

| — | a negatív tartalék igénybevétele; |
| --- | --- |

—

a negatív tartalék igénybevétele;

| — | az EGAA kifizetési előirányzatainak megerősítése; |
| --- | --- |

—

az EGAA kifizetési előirányzatainak megerősítése;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Parlament módosításával együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Parlament módosításával együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

| III. SZAKASZ – | BIZOTTSÁG |
| --- | --- |

III. SZAKASZ –

KIADÁSOK — KIADÁSOK

Számadatok

| Cím | Címsor | 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 524 283 196 | 341 387 137 | | | 524 283 196 | 341 387 137 |
| | 40 01 40 | 40 929 | 40 929 | | | 40 929 | 40 929 |
| | | 524 324 125 | 341 428 066 | | | 524 324 125 | 341 428 066 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 | | | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 |
| | 40 01 40 | 52 772 | 52 772 | | | 52 772 | 52 772 |
| | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 | | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 |
| 03 | Versenypolitika | 93 403 671 | 93 403 671 | | | 93 403 671 | 93 403 671 |
| | 40 01 40 | 56 917 | 56 917 | | | 56 917 | 56 917 |
| | | 93 460 588 | 93 460 588 | | | 93 460 588 | 93 460 588 |
| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 | | | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 |
| | 40 01 40, 40 02 40 | 74 532 | 74 532 | | | 74 532 | 74 532 |
| | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 | | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 | | | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 |
| | 40 01 40 | 25 609 | 25 609 | | | 25 609 | 25 609 |
| | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 | | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 |
| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika | 470 550 540 | 390 290 122 | | | 470 550 540 | 390 290 122 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 853 | 44 853 | | | 44 853 | 44 853 |
| | | 470 595 393 | 390 334 975 | | | 470 595 393 | 390 334 975 |
| 08 | Kutatás | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 | | | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 |
| | 40 01 40 | 6 884 | 6 884 | | | 6 884 | 6 884 |
| | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 | | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 | | | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 29 384 | 29 384 | | | 29 384 | 29 384 |
| | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 | | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 394 978 000 | 396 209 233 | | | 394 978 000 | 396 209 233 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 948 592 229 | 719 026 792 | | | 948 592 229 | 719 026 792 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 52 021 983 | 52 021 983 | | | 52 021 983 | 52 021 983 |
| | | 1 000 614 212 | 771 048 775 | | | 1 000 614 212 | 771 048 775 |
| 12 | Belső piac | 94 868 629 | 93 358 064 | | | 94 868 629 | 93 358 064 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 35 305 | 35 305 | | | 35 305 | 35 305 |
| | | 94 903 934 | 93 393 369 | | | 94 903 934 | 93 393 369 |
| 13 | Regionális politika | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 142 229 539 | 114 783 765 | | | 142 229 539 | 114 783 765 |
| | 40 01 40 | 32 492 | 32 492 | | | 32 492 | 32 492 |
| | | 142 262 031 | 114 816 257 | | | 142 262 031 | 114 816 257 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 | | | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 |
| | 40 01 40 | 38 857 | 38 857 | | | 38 857 | 38 857 |
| | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 | | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 |
| 16 | Tájékoztatás | 273 374 552 | 253 374 552 | | | 273 374 552 | 253 374 552 |
| | 40 01 40 | 46 111 | 46 111 | | | 46 111 | 46 111 |
| | | 273 420 663 | 253 420 663 | | | 273 420 663 | 253 420 663 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 692 021 626 | 596 046 062 | | | 692 021 626 | 596 046 062 |
| | 40 01 40 | 57 583 | 57 583 | | | 57 583 | 57 583 |
| | | 692 079 209 | 596 103 645 | | | 692 079 209 | 596 103 645 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 1 193 910 768 | 871 707 680 | | | 1 193 910 768 | 871 707 680 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 16 479 335 | 13 005 028 | | | 16 479 335 | 13 005 028 |
| | | 1 210 390 103 | 884 712 708 | | | 1 210 390 103 | 884 712 708 |
| 19 | Külkapcsolatok | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 | | | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 005 106 | 6 441 836 | | | 44 005 106 | 6 441 836 |
| | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 | | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 |
| 20 | Kereskedelem | 105 067 905 | 104 422 321 | | | 105 067 905 | 104 422 321 |
| | 40 01 40 | 34 787 | 34 787 | | | 34 787 | 34 787 |
| | | 105 102 692 | 104 457 108 | | | 105 102 692 | 104 457 108 |
| 21 | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 | | | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 109 058 175 | 86 736 049 | | | 109 058 175 | 86 736 049 |
| | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 | | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 |
| 22 | Bővítés | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 | | | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 |
| | 40 01 40 | 17 764 | 17 764 | | | 17 764 | 17 764 |
| | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 | | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 878 195 432 | 838 516 019 | | | 878 195 432 | 838 516 019 |
| | 40 01 40 | 14 878 | 14 878 | | | 14 878 | 14 878 |
| | | 878 210 310 | 838 530 897 | | | 878 210 310 | 838 530 897 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 81 749 000 | 74 805 171 | | | 81 749 000 | 74 805 171 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 190 812 414 | 190 812 414 | | | 190 812 414 | 190 812 414 |
| | 40 01 40 | 565 027 | 565 027 | | | 565 027 | 565 027 |
| | | 191 377 441 | 191 377 441 | | | 191 377 441 | 191 377 441 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 | | | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 78 381 | 78 381 | | | 78 381 | 78 381 |
| | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 | | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 |
| 27 | Költségvetés | 69 440 094 | 69 440 094 | | | 69 440 094 | 69 440 094 |
| | 40 01 40 | 30 939 | 30 939 | | | 30 939 | 30 939 |
| | | 69 471 033 | 69 471 033 | | | 69 471 033 | 69 471 033 |
| 28 | Ellenőrzés | 11 399 202 | 11 399 202 | | | 11 399 202 | 11 399 202 |
| | 40 01 40 | 7 105 | 7 105 | | | 7 105 | 7 105 |
| | | 11 406 307 | 11 406 307 | | | 11 406 307 | 11 406 307 |
| 29 | Statisztika | 145 143 085 | 124 373 319 | | | 145 143 085 | 124 373 319 |
| | 40 01 40 | 47 443 | 47 443 | | | 47 443 | 47 443 |
| | | 145 190 528 | 124 420 762 | | | 145 190 528 | 124 420 762 |
| 30 | Ellátások és járulékos költségek | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 | | | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 392 908 762 | 392 908 762 | | | 392 908 762 | 392 908 762 |
| | 40 01 40 | 236 399 | 236 399 | | | 236 399 | 236 399 |
| | | 393 145 161 | 393 145 161 | | | 393 145 161 | 393 145 161 |
| 32 | Energiaügy | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |
| 40 | Tartalékalapok | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |
| | Összesen | 138 440 114 943 | 122 938 920 666 | 19 546 647 | | 138 459 661 590 | 122 938 920 666 |
| | 40 01 40, 40 02 40, 40 02 41 | 223 269 000 | 159 909 297 | | | 223 269 000 | 159 909 297 |
| | | 138 663 383 943 | 123 098 829 963 | | | 138 682 930 590 | 123 098 829 963 |

Cím

Címsor

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

01

Gazdasági és pénzügyek

524 283 196

341 387 137

524 283 196

341 387 137

40 01 40

40 929

40 929

40 929

40 929

524 324 125

341 428 066

524 324 125

341 428 066

02

Vállalkozáspolitika

1 055 561 122

1 209 465 022

1 055 561 122

1 209 465 022

40 01 40

52 772

52 772

52 772

52 772

1 055 613 894

1 209 517 794

1 055 613 894

1 209 517 794

03

Versenypolitika

93 403 671

93 403 671

93 403 671

93 403 671

40 01 40

56 917

56 917

56 917

56 917

93 460 588

93 460 588

93 460 588

93 460 588

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

57 292 184 763

55 269 004 060

57 292 184 763

55 269 004 060

40 01 40, 40 02 40

74 532

74 532

74 532

74 532

57 292 259 295

55 269 078 592

57 292 259 295

55 269 078 592

06

Mobilitás és közlekedés

1 546 683 351

1 141 803 775

1 546 683 351

1 141 803 775

40 01 40

25 609

25 609

25 609

25 609

1 546 708 960

1 141 829 384

1 546 708 960

1 141 829 384

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

470 550 540

390 290 122

470 550 540

390 290 122

40 01 40, 40 02 41

44 853

44 853

44 853

44 853

470 595 393

390 334 975

470 595 393

390 334 975

08

Kutatás

5 334 630 545

4 117 083 880

5 334 630 545

4 117 083 880

40 01 40

6 884

6 884

6 884

6 884

5 334 637 429

4 117 090 764

5 334 637 429

4 117 090 764

09

Információs társadalom és média

1 538 552 441

1 334 275 234

1 538 552 441

1 334 275 234

40 01 40, 40 02 41

29 384

29 384

29 384

29 384

1 538 581 825

1 334 304 618

1 538 581 825

1 334 304 618

10

Közvetlen kutatás

394 978 000

396 209 233

394 978 000

396 209 233

11

Tengerügyek és halászat

948 592 229

719 026 792

948 592 229

719 026 792

40 01 40, 40 02 41

52 021 983

52 021 983

52 021 983

52 021 983

1 000 614 212

771 048 775

1 000 614 212

771 048 775

12

Belső piac

94 868 629

93 358 064

94 868 629

93 358 064

40 01 40, 40 02 41

35 305

35 305

35 305

35 305

94 903 934

93 393 369

94 903 934

93 393 369

13

Regionális politika

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

14

Adóügyek és vámunió

142 229 539

114 783 765

142 229 539

114 783 765

40 01 40

32 492

32 492

32 492

32 492

142 262 031

114 816 257

142 262 031

114 816 257

15

Oktatás és kultúra

2 428 691 266

1 996 401 080

2 428 691 266

1 996 401 080

40 01 40

38 857

38 857

38 857

38 857

2 428 730 123

1 996 439 937

2 428 730 123

1 996 439 937

16

Tájékoztatás

273 374 552

253 374 552

273 374 552

253 374 552

40 01 40

46 111

46 111

46 111

46 111

273 420 663

253 420 663

273 420 663

253 420 663

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

692 021 626

596 046 062

692 021 626

596 046 062

40 01 40

57 583

57 583

57 583

57 583

692 079 209

596 103 645

692 079 209

596 103 645

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 193 910 768

871 707 680

1 193 910 768

871 707 680

40 01 40, 40 02 41

16 479 335

13 005 028

16 479 335

13 005 028

1 210 390 103

884 712 708

1 210 390 103

884 712 708

19

Külkapcsolatok

4 270 665 587

3 378 255 172

4 270 665 587

3 378 255 172

40 01 40, 40 02 41

44 005 106

6 441 836

44 005 106

6 441 836

4 314 670 693

3 384 697 008

4 314 670 693

3 384 697 008

20

Kereskedelem

105 067 905

104 422 321

105 067 905

104 422 321

40 01 40

34 787

34 787

34 787

34 787

105 102 692

104 457 108

105 102 692

104 457 108

21

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 433 111 933

1 392 926 690

1 433 111 933

1 392 926 690

40 01 40, 40 02 41

109 058 175

86 736 049

109 058 175

86 736 049

1 542 170 108

1 479 662 739

1 542 170 108

1 479 662 739

22

Bővítés

1 123 357 217

1 012 513 363

1 123 357 217

1 012 513 363

40 01 40

17 764

17 764

17 764

17 764

1 123 374 981

1 012 531 127

1 123 374 981

1 012 531 127

23

Humanitárius segítségnyújtás

878 195 432

838 516 019

878 195 432

838 516 019

40 01 40

14 878

14 878

14 878

14 878

878 210 310

838 530 897

878 210 310

838 530 897

24

A csalás elleni küzdelem

81 749 000

74 805 171

81 749 000

74 805 171

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

190 812 414

190 812 414

190 812 414

190 812 414

40 01 40

565 027

565 027

565 027

565 027

191 377 441

191 377 441

191 377 441

191 377 441

26

A Bizottság igazgatása

1 018 708 135

1 017 153 328

1 018 708 135

1 017 153 328

40 01 40, 40 02 41

78 381

78 381

78 381

78 381

1 018 786 516

1 017 231 709

1 018 786 516

1 017 231 709

27

Költségvetés

69 440 094

69 440 094

69 440 094

69 440 094

40 01 40

30 939

30 939

30 939

30 939

69 471 033

69 471 033

69 471 033

69 471 033

28

Ellenőrzés

11 399 202

11 399 202

11 399 202

11 399 202

40 01 40

7 105

7 105

7 105

7 105

11 406 307

11 406 307

11 406 307

11 406 307

29

Statisztika

145 143 085

124 373 319

145 143 085

124 373 319

40 01 40

47 443

47 443

47 443

47 443

145 190 528

124 420 762

145 190 528

124 420 762

30

Ellátások és járulékos költségek

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

31

Nyelvi szolgálatok

392 908 762

392 908 762

392 908 762

392 908 762

40 01 40

236 399

236 399

236 399

236 399

393 145 161

393 145 161

393 145 161

393 145 161

32

Energiaügy

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

40

Tartalékalapok

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

Összesen

138 440 114 943

122 938 920 666

19 546 647

138 459 661 590

122 938 920 666

40 01 40, 40 02 40, 40 02 41

223 269 000

159 909 297

223 269 000

159 909 297

138 663 383 943

123 098 829 963

138 682 930 590

123 098 829 963

04. CÍM —   FOGLALKOZTATÁSI ÉS SZOCIÁLIS ÜGYEK

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011.sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 04 01 | A „Foglalkoztatási és szociális ügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 95 925 690 | 95 925 690 | | | 95 925 690 | 95 925 690 |
| | 40 01 40 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 95 970 025 | 95 970 025 | | | 95 970 025 | 95 970 025 |
| 04 02 | Európai Szociális Alap | 1 | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 | | | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 |
| 04 03 | Munkavégzés Európában – Szociális párbeszéd és mobilitás | 1 | 79 130 000 | 64 266 181 | | | 79 130 000 | 64 266 181 |
| 04 04 | Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség | | 157 056 000 | 151 704 616 | | | 157 056 000 | 151 704 616 |
| 04 05 | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| 04 06 | Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Humánerőforrás-fejlesztés | 4 | 102 400 000 | 59 987 277 | | | 102 400 000 | 59 987 277 |
| | 04. cím — Összesen | | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011.sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

04 01

A „Foglalkoztatási és szociális ügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

95 925 690

95 925 690

95 925 690

95 925 690

40 01 40

44 335

44 335

44 335

44 335

95 970 025

95 970 025

95 970 025

95 970 025

04 02

Európai Szociális Alap

1

10 963 813 972

8 743 950 522

10 963 813 972

8 743 950 522

04 03

Munkavégzés Európában – Szociális párbeszéd és mobilitás

1

79 130 000

64 266 181

79 130 000

64 266 181

04 04

Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség

157 056 000

151 704 616

157 056 000

151 704 616

04 05

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 06

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Humánerőforrás-fejlesztés

4

102 400 000

59 987 277

102 400 000

59 987 277

04. cím — Összesen

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

04 05. ALCÍM –   AZ EURÓPAI GLOBALIZÁCIÓS ALKALMAZKODÁSI ALAP (EGAA)

Számadatok

| Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011.sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Payments |
| 04 05 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1.1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| | 04 05. alcím – Összesen | | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011.sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Payments

04 05

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

04 05 01

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1.1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05. alcím – Összesen

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05 01. jogcímcsoport –
     
  Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Megjegyzések

Ez az előirányzat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) kiadásainak fedezésére szolgál annak érdekében, hogy az Unió ideiglenes és célirányos támogatást nyújthasson azoknak a munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé azokban az esetekben, amikor ezek az elbocsátások jelentős negatív hatást gyakorolnak a regionális vagy helyi gazdaságra. A 2011. december 31. előtt benyújtott kérelmek esetében az EGAA a közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt elbocsátott munkavállalók támogatására is felhasználható.

Az alapból finanszírozható kiadások maximális összege évi 500 000 000 EUR.

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban e tartalék célja, hogy kiegészítő ideiglenes támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményeitől sújtott munkavállalóknak és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap fellépéseinek az Európai Szociális Alap fellépéseit kell kiegészíteniük, kettős struktúrák létrehozása nélkül.

Az e tartalékra vonatkozó előirányzatok bevezetésének és az alap igénybevételének módját a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja és az 1927/2006/EK rendelet 12. cikke határozza meg.

Jogalap

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 406., 2006.12.30., 1. o.).

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 18-i 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

Jogi hivatkozások

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

13. CÍM —   REGIONÁLIS POLITIKA

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 01 | A „regionális politika” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai | | 88 430 098 | 88 430 098 | | | 88 430 098 | 88 430 098 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 88 473 914 | 88 473 914 | | | 88 473 914 | 88 473 914 |
| 13 03 | Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és egyéb regionális műveletek | 1 | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 | | | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 |
| 13 04 | Kohéziós Alap | 1 | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 | | | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 |
| 13 05 | A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek | | 478 530 004 | 438 405 253 | | | 478 530 004 | 438 405 253 |
| 13 06 | Szolidaritási Alap | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |
| | 13. cím – Összesen | | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 01

A „regionális politika” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai

88 430 098

88 430 098

88 430 098

88 430 098

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

88 473 914

88 473 914

88 473 914

88 473 914

13 03

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és egyéb regionális műveletek

1

28 742 233 077

25 165 081 196

28 742 233 077

25 165 081 196

13 04

Kohéziós Alap

1

11 073 646 193

7 625 295 593

11 073 646 193

7 625 295 593

13 05

A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek

478 530 004

438 405 253

478 530 004

438 405 253

13 06

Szolidaritási Alap

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13. cím – Összesen

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

13 06. ALCÍM —   SZOLIDARITÁSI ALAP

Számadatok

| Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 06 | Szolidaritási Alap | | | | | | | |
| 13 06 01 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok | 3.2 | 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |
| 13 06 02 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok | 4 | 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |
| | 13 06. alcím – Összesen | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |

Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 06

Szolidaritási Alap

13 06 01

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok

3.2

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

13 06 02

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok

4

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

13 06. alcím – Összesen

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13 06 01. jogcímcsoport —
     
  Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

Megjegyzések

A jogcímcsoport célja, hogy rögzítse a tagállamokban előforduló természeti katasztrófák esetén az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéből eredő előirányzatokat.

Az előirányzatok elosztásáról külön költségvetés-módosítás elfogadásával születik majd döntés, amelynek kizárólagos célja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele.

Jogalap

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

Jogi hivatkozások

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, a Bizottság által 2005. április 6-án előterjesztett javaslat (COM(2005)0108 végleges).

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

13 06 02. jogcímcsoport —
     
  Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | A Parlament álláspontja 2/2011. sz. | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |

2011. évi költségvetés

A Parlament álláspontja 2/2011. sz.

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Megjegyzések

A jogcímcsoport célja, hogy rögzítse a csatlakozási tárgyalásokat folytató országokban előforduló természeti katasztrófák esetén az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéből eredő előirányzatokat.

Az előirányzatok elosztásáról külön költségvetés-módosítás elfogadásával születik majd döntés, amelynek kizárólagos célja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele.

Jogalap

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

Jogi hivatkozások

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, a Bizottság által 2005. április 6-án előterjesztett javaslat (COM(2005)0108 végleges).

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

32. CÍM –   ENERGIAÜGY

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 32 01 | Az energiaügy szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 77 046 009 | 77 046 009 | | | 77 046 009 | 77 046 009 |
| | 40 01 40 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 77 087 308 | 77 087 308 | | | 77 087 308 | 77 087 308 |
| 32 03 | Transzeurópai hálózatok | 1 | 24 150 000 | 20 471 848 | | | 24 150 000 | 20 471 848 |
| 32 04 | Hagyományos és megújuló energiák | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |
| 32 05 | Nukleáris energia | 1 | 280 578 000 | 209 479 379 | | | 280 578 000 | 209 479 379 |
| 32 06 | Az energiához kapcsolódó kutatás | 1 | 192 155 000 | 147 130 699 | | | 192 155 000 | 147 130 699 |
| | 32. cím – Összesen | | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

32 01

Az energiaügy szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

77 046 009

77 046 009

77 046 009

77 046 009

40 01 40

41 299

41 299

41 299

41 299

77 087 308

77 087 308

77 087 308

77 087 308

32 03

Transzeurópai hálózatok

1

24 150 000

20 471 848

24 150 000

20 471 848

32 04

Hagyományos és megújuló energiák

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 05

Nukleáris energia

1

280 578 000

209 479 379

280 578 000

209 479 379

32 06

Az energiához kapcsolódó kutatás

1

192 155 000

147 130 699

192 155 000

147 130 699

32. cím – Összesen

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

32 04. ALCÍM —   HAGYOMÁNYOS ÉS MEGÚJULÓ ENERGIÁK

Számadatok

| Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 32 04 | Hagyományos és megújuló energiák | | | | | | | |
| 32 04 01 | Az „Intelligens energia – Európa” program (2003–2006) lezárása | 1.1 | — | 4 570 459 | | | — | 4 570 459 |
| 32 04 02 | Az «Intelligens energia – Európa» program (2003–2006) lezárása:külső ág – Coopener | 4 | — | 95 218 | | | — | 95 218 |
| 32 04 03 | Az európai energiapolitikát és a belső energiapiacot támogató tevékenységek | 1.1 | 3 000 000 | 3 332 626 | | | 3 000 000 | 3 332 626 |
| 32 04 04 | Az energia keretprogram (1999–2002) lezárása – Hagyományos és megújuló energia | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 32 04 05 | Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 06 | Versenyképességi és innovációs keretprogram — „Intelligens energia – Európa” Program | 1.1 | 114 499 000 | 39 039 339 | | | 114 499 000 | 39 039 339 |
| 32 04 07 | Kísérleti projekt — Energiabiztonság – Bioüzemanyagok | 1.1 | p.m. | 1 500 000 | | | p.m. | 1 500 000 |
| 32 04 08 | Kísérleti projekt — Portplus — Fenntarthatóenergia-terv kikötők részére | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 09 | Előkészítő intézkedés – Befektetési alap a megújuló energiáért és a hulladékot és maradékanyagokat felhasználó biofinomítókért | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 10 | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | | | | | | | |
| 32 04 10 01 | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – Hozzájárulás az 1. és a 2. címhez | 1.1 | 4 017 000 | 4 017 000 | | | 4 017 000 | 4 017 000 |
| 32 04 10 02 | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – Hozzájárulás a 3. címhez | 1.1 | 983 000 | 983 000 | | | 983 000 | 983 000 |
| | 32 04 10. jogcímcsoport — Részösszeg | | 5 000 000 | 5 000 000 | | | 5 000 000 | 5 000 000 |
| 32 04 11 | Energiaközösség | 4 | 2 939 003 | 2 798 457 | | | 2 939 003 | 2 798 457 |
| 32 04 12 | Kísérleti projekt – A fenntartható városfejlesztés továbbfejlesztésére és az azzal kapcsolatos tapasztalatok cseréjére vonatkozó európai keretprogram | 1.1 | p.m. | 300 000 | | | p.m. | 300 000 |
| 32 04 13 | Előkészítő intézkedés – Európai szigetek a közös energiapolitikáért | 1.1 | p.m. | 500 000 | | | p.m. | 500 000 |
| 32 04 14 | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | | | | | | | |
| 32 04 14 01 | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Energiahálózatok | 1.1 | p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |
| 32 04 14 02 | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás | 1.1 | p.m. | 247 566 539 | | | p.m. | 247 566 539 |
| 32 04 14 03 | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Az európai tengeri szélerőmű-hálózati rendszer | 1.1 | p.m. | 42 848 055 | | | p.m. | 42 848 055 |
| 32 04 14 04 | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Energiahatékonysággal és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kezdeményezések | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 32 04 14. jogcímcsoport — Részösszeg | | p.m. | 1 023 370 183 | | – 251 935 540 | p.m. | 771 434 643 |
| 32 04 15 | Kísérleti projekt a tiszta energiát szolgáltató hulladék-újrafeldolgozás és hulladék-újrahasznosítás terén | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 16 | Energetikai létesítmények és infrastruktúrák biztonsága | 1.1 | 250 000 | 476 089 | | | 250 000 | 476 089 |
| | 32 04. alcím – Összesen | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |

Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

32 04

Hagyományos és megújuló energiák

32 04 01

Az „Intelligens energia – Európa” program (2003–2006) lezárása

1.1

—

4 570 459

—

4 570 459

32 04 02

Az «Intelligens energia – Európa» program (2003–2006) lezárása:külső ág – Coopener

4

—

95 218

—

95 218

32 04 03

Az európai energiapolitikát és a belső energiapiacot támogató tevékenységek

1.1

3 000 000

3 332 626

3 000 000

3 332 626

32 04 04

Az energia keretprogram (1999–2002) lezárása – Hagyományos és megújuló energia

1.1

—

p.m.

—

p.m.

32 04 05

Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 06

Versenyképességi és innovációs keretprogram — „Intelligens energia – Európa” Program

1.1

114 499 000

39 039 339

114 499 000

39 039 339

32 04 07

Kísérleti projekt — Energiabiztonság – Bioüzemanyagok

1.1

p.m.

1 500 000

p.m.

1 500 000

32 04 08

Kísérleti projekt — Portplus — Fenntarthatóenergia-terv kikötők részére

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 09

Előkészítő intézkedés – Befektetési alap a megújuló energiáért és a hulladékot és maradékanyagokat felhasználó biofinomítókért

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 10

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

32 04 10 01

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – Hozzájárulás az 1. és a 2. címhez

1.1

4 017 000

4 017 000

4 017 000

4 017 000

32 04 10 02

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – Hozzájárulás a 3. címhez

1.1

983 000

983 000

983 000

983 000

32 04 10. jogcímcsoport — Részösszeg

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

32 04 11

Energiaközösség

4

2 939 003

2 798 457

2 939 003

2 798 457

32 04 12

Kísérleti projekt – A fenntartható városfejlesztés továbbfejlesztésére és az azzal kapcsolatos tapasztalatok cseréjére vonatkozó európai keretprogram

1.1

p.m.

300 000

p.m.

300 000

32 04 13

Előkészítő intézkedés – Európai szigetek a közös energiapolitikáért

1.1

p.m.

500 000

p.m.

500 000

32 04 14

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

32 04 14 01

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Energiahálózatok

1.1

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

32 04 14 02

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás

1.1

p.m.

247 566 539

p.m.

247 566 539

32 04 14 03

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Az európai tengeri szélerőmű-hálózati rendszer

1.1

p.m.

42 848 055

p.m.

42 848 055

32 04 14 04

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Energiahatékonysággal és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kezdeményezések

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 14. jogcímcsoport — Részösszeg

p.m.

1 023 370 183

– 251 935 540

p.m.

771 434 643

32 04 15

Kísérleti projekt a tiszta energiát szolgáltató hulladék-újrafeldolgozás és hulladék-újrahasznosítás terén

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 16

Energetikai létesítmények és infrastruktúrák biztonsága

1.1

250 000

476 089

250 000

476 089

32 04. alcím – Összesen

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 04 14. jogcímcsoport —
     
  Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

32 04 14 01. jogcím –   Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Energiahálózatok

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

Megjegyzések

Korábbi 06 04 14 01. jogcím

Ezen előirányzat célja a legnagyobb uniós hozzáadott értékkel rendelkező gáz- és villamosenergia-infrastruktúra projektek költségeinek fedezése.

Az előirányzat a belső energiapiac működése, különösen pedig a rendszerösszekötő kapacitás, az ellátás biztonságának és a források diverzifikálásának növelése, valamint a környezeti, a műszaki és a pénzügyi természetű akadályok felszámolása érdekében az Unió szempontjából különösen fontos energiahálózatok átalakítását és fejlesztését szolgálja. Speciális uniós támogatásra van szükség az energiahálózatok intenzívebb fejlesztése és építésük felgyorsítása érdekében, különösen azokban az esetekben, ahol az útvonalak diverzitása és a kínálati források száma alacsony.

Az előirányzatnak emellett a megújuló energiaforrások összekapcsolásának és integrálásának támogatását, továbbá az Unió kedvezőtlen helyzetű és szigeti régióival kialakított gazdasági és szociális kohézió erősítését is szolgálniuk kell.

Ez az előirányzat a költségvetési hatóság két ága által 2009. április 2-án elfogadottaknak megfelelően az európai gazdaságélénkítési terv második lépésének finanszírozására szolgál. A finanszírozás feltétele, hogy a költségvetési hatóság két ága megállapodásra jusson, és azt a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 21., 22. és 23. pontjában előírtaknak megfelelően kell biztosítani, az együttdöntési eljárás hatálya alá tartozó programok és európai parlamenti prioritások pénzügyi keretének sérelme nélkül.

Amennyiben a Bizottság által a gazdaságélénkítési terv végrehajtásáról az Európai Parlament és a Tanács számára készített éves jelentés súlyos kockázatokat állapít meg az elsőbbséget élvező projektek végrehajtására nézve, a Bizottság intézkedéseket ajánl e kockázatok ellensúlyozására, és – adott esetben, a gazdaságélénkítési tervvel összhangban – további javaslatokat tesz a 663/2009/EK rendeletben már említett projektekre.

Jogalap

Az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 200., 2009.7.31., 31. o.).

40. CÍM —   TARTALÉKALAPOK

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 40 01 | Az igazgatási kiadások tartalékalapja | 5 | 1 834 000 | 1 834 000 | | | 1 834 000 | 1 834 000 |
| 40 02 | Pénzügyi támogatások tartalékalapja | | 975 295 000 | 258 075 297 | | | 975 295 000 | 258 075 297 |
| 40 03 | Negatív tartalék | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |
| | 40. cím – Összesen | | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

40 01

Az igazgatási kiadások tartalékalapja

5

1 834 000

1 834 000

1 834 000

1 834 000

40 02

Pénzügyi támogatások tartalékalapja

975 295 000

258 075 297

975 295 000

258 075 297

40 03

Negatív tartalék

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40. cím – Összesen

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

40 03. ALCÍM —   NEGATÍV TARTALÉK

Számadatok

| Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím | Címsor | PK | 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 40 03 | Negatív tartalék | | | | | | | |
| 40 03 01 | Negatív tartalék (3b. alfejezet: Uniós polgárság) | 3.2 | p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |
| 40 03 02 | Negatív tartalék (4. fejezet: Az EU mint globális szereplő) | 4 | p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |
| | 40 03. alcím – Összesen | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |

Cím, Alcím, Jogcímcsoport, Jogcím

Címsor

PK

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

40 03

Negatív tartalék

40 03 01

Negatív tartalék (3b. alfejezet: Uniós polgárság)

3.2

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

40 03 02

Negatív tartalék (4. fejezet: Az EU mint globális szereplő)

4

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

40 03. alcím – Összesen

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40 03 01. jogcímcsoport —
     
  Negatív tartalék (3b. alfejezet: Uniós polgárság)

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja a | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja a

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

Megjegyzések

Új jogcímcsoport

E jogcímcsoport a 13 06 01. jogcímcsoportban (Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok) szereplő 178 562 910 EUR összegű kifizetési előirányzatok fedezésére szolgál.

A negatív tartalék elvéről a költségvetési rendelet 44. cikke rendelkezik. E tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a pénzügyi rendelet 23. és 24. cikkében megállapított eljárással összhangban.

Jogalap

A Tanács 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

40 03 02. jogcímcsoport —
     
  Negatív tartalék (4. fejezet: Az EU mint globális szereplő)

Számadatok

| 2011. évi költségvetés | 2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |

2011. évi költségvetés

2/2011.sz. költségvetésmódosítás-tervezet A Parlament álláspontja

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Megjegyzések

Új jogcímcsoport

E jogcímcsoport a 13 06 02. jogcímcsoportban (Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok) szereplő 3 825 983 EUR összegű kifizetési előirányzatok fedezésére szolgál.

A negatív tartalék elvéről a költségvetési rendelet 44. cikke rendelkezik. E tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a pénzügyi rendelet 23. és 24. cikkében megállapított eljárással összhangban.

Jogalap

A Tanács 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0475.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament 2011. április 6-i állásfoglalása az 1/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról (elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0128).

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/227 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/227

---

2011. július 5., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia - Entreprise LM Glasfiber

P7_TA(2011)0303

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

2013/C 33 E/29

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0258 – C7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0258 – C7-0112/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0235/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Dánia segítséget kért az ország déli részén (Syddanmark) fekvő három településen a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 28. ágazatban („Gép, gépi berendezés gyártása”) működő LM Glasfiber vállalatnál történt 1 650 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 825 részesítendő támogatásban), |
| --- | --- |

D.

mivel Dánia segítséget kért az ország déli részén (Syddanmark) fekvő három településen a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 28. ágazatban („Gép, gépi berendezés gyártása”) működő LM Glasfiber vállalatnál történt 1 650 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 825 részesítendő támogatásban),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. július 5., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/469/EU határozat.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/229

---

2011. július 5., keddA szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében a nagyléptékű információs rendszerek operatív irányításáért felelős ügynökség ***I

P7_TA(2011)0304

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló módosított európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

2013/C 33 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2010)0093), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2010)0093),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére, valamint 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 74. cikkére, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0046/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére, valamint 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 74. cikkére, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0046/2009),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2009. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2009. december 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0241/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 70., 2010.3.19., 13. o.

---

2011. július 5., keddP7_TC1-COD(2009)0089

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1077/2011/EU rendelet.)

---

2011. július 5., keddMELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács közös nyilatkozata

Az Európai Parlament és a Tanács elismeri az ügynökség székhelyére és helyszíneire vonatkozó konkrét intézkedés alapjául szolgáló különleges körülményeket, és kijelenti, hogy ez az intézkedés nem sérti a tagállamok állam-, illetve kormányfői szinten ülésező képviselőinek 2003. december 13-án Brüsszelben elfogadott következtetéseit (1), és nevezetesen azt, hogy a jövőben felállítandó hivatalok vagy ügynökségek székhelyének meghatározásakor elsőbbséget kell adni azon tagállamoknak, amelyek 2004-ben vagy 2007-ben csatlakoztak az Unióhoz.

---

(1)  Lásd az 05381/2004. dokumentum 27. oldalát.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/230 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/230

---

2011. július 5., keddAz „octroi de mer” elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek *

P7_TA(2011)0305

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak az „octroi de mer” elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

2013/C 33 E/31

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0749), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0749),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0022/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0199/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/231 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/231

---

2011. július 5., keddA 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet: a 2010-es költségvetési évből fennmaradó többlet

P7_TA(2011)0308

Az Európai Parlament 2011. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

2013/C 33 E/32

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (költségvetési rendelet) (1) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésére, valamint 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (költségvetési rendelet) (1) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésére, valamint 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által, 2011. április 15-én benyújtott, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló, 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0219), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által, 2011. április 15-én benyújtott, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló, 3/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0219),

| — | tekintettel a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló, 2011. június 16-án kialakított tanácsi álláspontra (11630/2011 – C7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló, 2011. június 16-án kialakított tanácsi álláspontra (11630/2011 – C7-0166/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0254/2011),

| A. | mivel a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja a 2010-es pénzügyi év 4 539 394 283 euró összegű többletének a 2011-es költségvetésbe történő bevezetése, |
| --- | --- |

A.

mivel a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja a 2010-es pénzügyi év 4 539 394 283 euró összegű többletének a 2011-es költségvetésbe történő bevezetése,

| B. | mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1,8 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 2,72 milliárd eurós alulköltekezés és az árfolyamkülönbségek 22,3 millió eurós pozitív egyenlege, |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1,8 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 2,72 milliárd eurós alulköltekezés és az árfolyamkülönbségek 22,3 millió eurós pozitív egyenlege,

| C. | mivel a bevételi oldal nagy része (1,28 milliárd euró az 1,8 milliárd euróból) a késedelmes fizetések kamataiból és bírságokból ered, |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldal nagy része (1,28 milliárd euró az 1,8 milliárd euróból) a késedelmes fizetések kamataiból és bírságokból ered,

| D. | mivel a 2011. évi megszavazott költségvetés (122,96 milliárd euró) és a végrehajtott vagy átvitt előirányzatok (120,97 milliárd euró) közötti különbség a törölt előirányzatok eredménye (740 millió euró), főleg a 10/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet elutasítása miatt, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2011. évi megszavazott költségvetés (122,96 milliárd euró) és a végrehajtott vagy átvitt előirányzatok (120,97 milliárd euró) közötti különbség a törölt előirányzatok eredménye (740 millió euró), főleg a 10/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet elutasítása miatt,

| E. | mivel a 2,72 milliárd eurós alulköltekezés a programok tervezettnél alacsonyabb végrehajtási arányából, a tartalékok fel nem használásából, a költségvetés egyéb szakaszaiban tapasztalható alacsony végrehajtási arányból és a 2009-ről 2010-re átvitt előirányzatok fel nem használásából származik, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2,72 milliárd eurós alulköltekezés a programok tervezettnél alacsonyabb végrehajtási arányából, a tartalékok fel nem használásából, a költségvetés egyéb szakaszaiban tapasztalható alacsony végrehajtási arányból és a 2009-ről 2010-re átvitt előirányzatok fel nem használásából származik,

| 1. | tudomásul veszi a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, amelynek kizárólagos célja a 2010-es többlet költségvetésbe történő beállítása a költségvetési rendelet 15. cikke értelmében; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, amelynek kizárólagos célja a 2010-es többlet költségvetésbe történő beállítása a költségvetési rendelet 15. cikke értelmében;

| 2. | szilárd meggyőződése, hogy a bevételnek a késedelmes fizetések kamataiból és bírságokból számított része nem tekinthető többletnek és ezért nem vonható le a tagállamok hozzájárulásaiból (a GNI-n alapuló saját források); |
| --- | --- |

2.

szilárd meggyőződése, hogy a bevételnek a késedelmes fizetések kamataiból és bírságokból számított része nem tekinthető többletnek és ezért nem vonható le a tagállamok hozzájárulásaiból (a GNI-n alapuló saját források);

| 3. | ellenkezőleg, úgy véli, hogy az ilyen, az uniós versenypolitika érvényesítéséből származó bevételt egyenesen vissza kell juttatni az uniós költségvetésbe; eltökélt szándéka, hogy támogatja és védi ezt az elvet az éves és a többéves költségvetésekről szóló jövőbeni tárgyalások során; |
| --- | --- |

3.

ellenkezőleg, úgy véli, hogy az ilyen, az uniós versenypolitika érvényesítéséből származó bevételt egyenesen vissza kell juttatni az uniós költségvetésbe; eltökélt szándéka, hogy támogatja és védi ezt az elvet az éves és a többéves költségvetésekről szóló jövőbeni tárgyalások során;

| 4. | azonban módosítás nélkül jóváhagyja a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy a 2/2011. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

azonban módosítás nélkül jóváhagyja a 3/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy a 2/2011. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0475.

(3)  HL C 139., 2006.6.14, 1. o.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/232 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/232

---

2011. július 5., keddA fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazása ***I

P7_TA(2011)0309

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

2013/C 33 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára COM(2010)0791), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára COM(2010)0791),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0012/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0201/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2011. július 5., keddP7_TC1-COD(2011)0001

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 954/2011/EU rendelet.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/233

---

2011. július 5., keddOTC származékos ügyletek, központi szerződő felek és kereskedési adattárak ***I

P7_TA(2011)0310

Az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[Egyéb hivatkozás hiányában az 1. módosítás.]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a Bizottsághoz (A7- 0223/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐jel mutatja.

---

2011. július 5., keddAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

A központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A J. de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet, továbbá az uniós pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta, beleértve a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozását, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a bankszektor, egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy pedig az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is. |
| --- | --- |

(1)

A J. de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet, továbbá az uniós pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta, beleértve a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozását, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a bankszektor, egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy pedig az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.

| (2) | A Bizottság 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében az Unió pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keretének megerősítését javasolta. A 2009. július 3-i, „Hatékony, biztonságos és stabil származékos piacok biztosítása” című közleményében a Bizottság értékelte a származtatott ügyletek pénzügyi válságban betöltött szerepét, 2009. október 20-i, „Hatékony, biztonságos és stabil származékos piacok biztosítása: jövőbeni szakpolitikai intézkedések” című közleményében pedig felvázolta a származtatott ügyletekhez kapcsolódó kockázatok csökkentésére tenni kívánt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében az Unió pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keretének megerősítését javasolta. A 2009. július 3-i, „Hatékony, biztonságos és stabil származékos piacok biztosítása” című közleményében a Bizottság értékelte a származtatott ügyletek pénzügyi válságban betöltött szerepét, 2009. október 20-i, „Hatékony, biztonságos és stabil származékos piacok biztosítása: jövőbeni szakpolitikai intézkedések” című közleményében pedig felvázolta a származtatott ügyletekhez kapcsolódó kockázatok csökkentésére tenni kívánt intézkedéseket.

| (3) | 2009. szeptember 23-án a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása érdekében három rendeletre irányuló javaslatot fogadott el, ezek három olyan új európai felügyeleti hatóság létrehozását foglalják magukban, amelyek hozzájárulnak az uniós jogszabályok következetes alkalmazásához, valamint kiváló minőségű közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához. A három új felügyeleti hatóság a következő: az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Bankhatóság (EBH), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) és az 1095/2010/EU rendelettel (5) létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH).
  E hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a pénzügyi szektor stabilitásának megóvásában. Ezért nélkülözhetetlen annak folyamatos biztosítása, hogy tevékenységük végzése fontos politikai prioritás legyen, és megfelelő forrásokban részesüljenek. |
| --- | --- |

(3)

2009. szeptember 23-án a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozása érdekében három rendeletre irányuló javaslatot fogadott el, ezek három olyan új európai felügyeleti hatóság létrehozását foglalják magukban, amelyek hozzájárulnak az uniós jogszabályok következetes alkalmazásához, valamint kiváló minőségű közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához. A három új felügyeleti hatóság a következő: az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Bankhatóság (EBH), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) és az 1095/2010/EU rendelettel (5) létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH).
  E hatóságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a pénzügyi szektor stabilitásának megóvásában. Ezért nélkülözhetetlen annak folyamatos biztosítása, hogy tevékenységük végzése fontos politikai prioritás legyen, és megfelelő forrásokban részesüljenek.

| (4) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében – lévén ezek magánúton kötött megállapodások, amelyekről a vonatkozó információk általában csak a szerződő felek számára elérhetők – hiányzik az átláthatóság. Ezek az ügyletek a kölcsönös függés bonyolult hálózatát alkotják, ami megnehezítheti a kapcsolódó kockázatok szintjének és jellegének azonosítását. A pénzügyi válság nyilvánvalóvá tette, hogy ezek a jellemzők növelik a bizonytalanságot piaci stressz idején és ennek megfelelően veszélyeztetik a pénzügyi stabilitást. E rendelet rögzíti az említett kockázatokat csökkentő és a származtatott ügyletek átláthatóságát növelő feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében – lévén ezek magánúton kötött megállapodások, amelyekről a vonatkozó információk általában csak a szerződő felek számára elérhetők – hiányzik az átláthatóság. Ezek az ügyletek a kölcsönös függés bonyolult hálózatát alkotják, ami megnehezítheti a kapcsolódó kockázatok szintjének és jellegének azonosítását. A pénzügyi válság nyilvánvalóvá tette, hogy ezek a jellemzők növelik a bizonytalanságot piaci stressz idején és ennek megfelelően veszélyeztetik a pénzügyi stabilitást. E rendelet rögzíti az említett kockázatokat csökkentő és a származtatott ügyletek átláthatóságát növelő feltételeket.

| (5) | 2009. szeptember 26-i pittsburghi csúcstalálkozójukon a G20-ak vezetői megállapodtak, hogy 2012 végéig valamennyi szabványos tőzsdén kívüli származtatott ügyletet központi szerződő felek bevonásával kell elszámolni, és ezen ügyleteket jelenteni kell a kereskedési adattárak felé. 2010 júniusában a G20-ak vezetői Torontóban megerősítették kötelezettségvállalásukat, és vállalták a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átláthatóságának és szabályozói felügyeletének fokozását célzó szigorú intézkedések nemzetközileg következetes és megkülönböztetésmentes végrehajtásának felgyorsítását
  a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacának fejlesztése és a vállalatok általuk vállalt kockázatokért való felelősségre vonására irányuló erőteljesebb eszközök létrehozása érdekében
  . A Bizottság annak biztosítására törekszik, hogy e kötelezettségvállalásokat nemzetközi partnereink is hasonlóan hajtsák végre. |
| --- | --- |

(5)

2009. szeptember 26-i pittsburghi csúcstalálkozójukon a G20-ak vezetői megállapodtak, hogy 2012 végéig valamennyi szabványos tőzsdén kívüli származtatott ügyletet központi szerződő felek bevonásával kell elszámolni, és ezen ügyleteket jelenteni kell a kereskedési adattárak felé. 2010 júniusában a G20-ak vezetői Torontóban megerősítették kötelezettségvállalásukat, és vállalták a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átláthatóságának és szabályozói felügyeletének fokozását célzó szigorú intézkedések nemzetközileg következetes és megkülönböztetésmentes végrehajtásának felgyorsítását
  a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacának fejlesztése és a vállalatok általuk vállalt kockázatokért való felelősségre vonására irányuló erőteljesebb eszközök létrehozása érdekében
  . A Bizottság annak biztosítására törekszik, hogy e kötelezettségvállalásokat nemzetközi partnereink is hasonlóan hajtsák végre.

| (6) | Az Európai Tanács 2009. december 2-i következtetéseiben egyetértett azzal, hogy szükség van a partner-hitelkockázat enyhítésének számottevő javítására, valamint azzal, hogy fontos a származtatott ügyletek átláthatóságának, hatékonyságának és integritásának javítása. Az Európai Parlament 2010. június 15-i állásfoglalásában („Származékos piacok: jövőbeni szakpolitikai intézkedések”) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kötelező elszámolását és az ügyletekről való kötelező jelentéstételt sürgette. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2009. december 2-i következtetéseiben egyetértett azzal, hogy szükség van a partner-hitelkockázat enyhítésének számottevő javítására, valamint azzal, hogy fontos a származtatott ügyletek átláthatóságának, hatékonyságának és integritásának javítása. Az Európai Parlament 2010. június 15-i állásfoglalásában („Származékos piacok: jövőbeni szakpolitikai intézkedések”) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kötelező elszámolását és az ügyletekről való kötelező jelentéstételt sürgette.

| (7) | Az EÉPH e rendelet keretén belül jár el, amikor vészhelyzetekben óvja a pénzügyi piacok stabilitását, biztosítja az uniós szabályok nemzeti felügyeleti hatóságok általi következetes alkalmazását, valamint rendezi a felügyeleti hatóságok között felmerülő nézetkülönbségeket. Az EÉPH-ra ruházták emellett jogilag kötelező szabályozástechnikai standardok kidolgozását is, és központi szerepet játszik a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak engedélyezésében és ellenőrzésében. |
| --- | --- |

(7)

Az EÉPH e rendelet keretén belül jár el, amikor vészhelyzetekben óvja a pénzügyi piacok stabilitását, biztosítja az uniós szabályok nemzeti felügyeleti hatóságok általi következetes alkalmazását, valamint rendezi a felügyeleti hatóságok között felmerülő nézetkülönbségeket. Az EÉPH-ra ruházták emellett jogilag kötelező szabályozástechnikai standardok kidolgozását is, és központi szerepet játszik a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak engedélyezésében és ellenőrzésében.

| (8) | Egységes szabályokra van szükség a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) I. melléklete C. szakaszának (4)–(10) pontjában rögzített származtatott ügyletek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(8)

Egységes szabályokra van szükség a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) I. melléklete C. szakaszának (4)–(10) pontjában rögzített származtatott ügyletek vonatkozásában.

| (8a) | A Bizottság 2011. február 2-i, „Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés” című közleményében az uniós gazdaságok előtt álló stratégiai kihívásként jelöli meg a nemzetközi nyersanyagpiacok fokozódó financializációját. A Bizottság hangsúlyozta, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a nyersanyag-kereskedelemben, és rámutatott a pozíciós értékhatárok lehetséges kedvező hatásaira a származékos termékekkel való árukereskedelemben. Az egészségtelenül magas nyersanyag-piaci kereskedelmi volumen hatékony csökkentésének megvalósítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kell, hogy milyen hatásokkal jár a nyersanyagtőzsdei kereskedelem engedélyezésének – a pénzügyi intézmények kizárásával – kizárólag a fizikai kereskedőkre való korlátozása. A Bizottságnak a 2004/39/EK irányelv, valamint a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) következő felülvizsgálata keretében foglalkoznia kell különösen az élelmiszer- és agrárpiaci árak ingadozásának problémájával, és megfelelő követelményeket – köztük letéti követelményeket, pozíciós limiteket és a profit szankciós célú visszatérítését – kell előírnia a rendszerszintű kockázatok és manipulatív gyakorlatok megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(8a)

A Bizottság 2011. február 2-i, „Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés” című közleményében az uniós gazdaságok előtt álló stratégiai kihívásként jelöli meg a nemzetközi nyersanyagpiacok fokozódó financializációját. A Bizottság hangsúlyozta, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a nyersanyag-kereskedelemben, és rámutatott a pozíciós értékhatárok lehetséges kedvező hatásaira a származékos termékekkel való árukereskedelemben. Az egészségtelenül magas nyersanyag-piaci kereskedelmi volumen hatékony csökkentésének megvalósítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kell, hogy milyen hatásokkal jár a nyersanyagtőzsdei kereskedelem engedélyezésének – a pénzügyi intézmények kizárásával – kizárólag a fizikai kereskedőkre való korlátozása. A Bizottságnak a 2004/39/EK irányelv, valamint a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) következő felülvizsgálata keretében foglalkoznia kell különösen az élelmiszer- és agrárpiaci árak ingadozásának problémájával, és megfelelő követelményeket – köztük letéti követelményeket, pozíciós limiteket és a profit szankciós célú visszatérítését – kell előírnia a rendszerszintű kockázatok és manipulatív gyakorlatok megelőzése érdekében.

| (9) | A központi szerződő felek alkalmazását ösztönző intézkedések nem bizonyultak elégségesnek a szabványos tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tényleges elszámolásának biztosítására. Ezért a központi szerződő felek bevonásával történő, kötelező elszámolási követelményekre van szükség az elszámolható tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében. |
| --- | --- |

(9)

A központi szerződő felek alkalmazását ösztönző intézkedések nem bizonyultak elégségesnek a szabványos tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tényleges elszámolásának biztosítására. Ezért a központi szerződő felek bevonásával történő, kötelező elszámolási követelményekre van szükség az elszámolható tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében.

| (10) | Valószínű, hogy a tagállamok eltérő nemzeti intézkedéseket fogadnak el, amelyek akadályt állítanak a belső piac zökkenőmentes működése elé, és mind a piaci szereplőkre, mind a pénzügyi stabilitásra nézve hátrányosak. A befektetők magas szintű védelmének biztosítása és a piaci szereplők egyenlő versenyfeltételeinek megteremtése érdekében is szükség van az elszámolási kötelezettség Unió-szerte egységes alkalmazására. |
| --- | --- |

(10)

Valószínű, hogy a tagállamok eltérő nemzeti intézkedéseket fogadnak el, amelyek akadályt állítanak a belső piac zökkenőmentes működése elé, és mind a piaci szereplőkre, mind a pénzügyi stabilitásra nézve hátrányosak. A befektetők magas szintű védelmének biztosítása és a piaci szereplők egyenlő versenyfeltételeinek megteremtése érdekében is szükség van az elszámolási kötelezettség Unió-szerte egységes alkalmazására.

| (11) | Annak biztosítása érdekében, hogy az elszámolási kötelezettség csökkenti a rendszerszintű kockázatot, az e kötelezettség tárgyát képező alkalmas derivatívakategóriákat azonosító eljárásra van szükség. Ezen eljárásnak figyelembe kell vennie, hogy nem minden, központi szerződő fél bevonásával elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügylet minősül alkalmasnak a kötelező elszámolásra. |
| --- | --- |

(11)

Annak biztosítása érdekében, hogy az elszámolási kötelezettség csökkenti a rendszerszintű kockázatot, az e kötelezettség tárgyát képező alkalmas derivatívakategóriákat azonosító eljárásra van szükség. Ezen eljárásnak figyelembe kell vennie, hogy nem minden, központi szerződő fél bevonásával elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügylet minősül alkalmasnak a kötelező elszámolásra.

| (12) | E rendelet rögzíti az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozás meghatározásának feltételeit. Tekintettel központi szerepére, az EÉPH feladata
  a Bizottsággal, valamint a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) folytatott konzultáció után
  annak meghatározása, hogy a származtatott ügyletek adott kategóriája teljesíti-e az alkalmassági feltételeket,
  alkalmazni kell-e az elszámolási kötelezettséget
  és mikortól hatályos az elszámolási kötelezettség
  , ideértve adott esetben a „bevezető” végrehajtási standardokat. Az elszámolási kötelezettség fokozatos bevezetése történhet az elszámolásra alkalmas kategóriák arányában, illetve azon piaci résztvevők típusai szerint, akiknek be kell tartaniuk az elszámolási kötelezettséget. A kétoldalú elszámolást akkor is engedélyezni kell továbbra is, ha bizonyos származtatott ügyletek vonatkozásában a származtatott ügyletek egy osztályán belül nem teljesülnek az elszámolás feltételei, ahogy ez a fedezeti származtatott ügyleteknél olykor megtörténhet. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet rögzíti az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozás meghatározásának feltételeit. Tekintettel központi szerepére, az EÉPH feladata
  a Bizottsággal, valamint a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) folytatott konzultáció után
  annak meghatározása, hogy a származtatott ügyletek adott kategóriája teljesíti-e az alkalmassági feltételeket,
  alkalmazni kell-e az elszámolási kötelezettséget
  és mikortól hatályos az elszámolási kötelezettség
  , ideértve adott esetben a „bevezető” végrehajtási standardokat. Az elszámolási kötelezettség fokozatos bevezetése történhet az elszámolásra alkalmas kategóriák arányában, illetve azon piaci résztvevők típusai szerint, akiknek be kell tartaniuk az elszámolási kötelezettséget. A kétoldalú elszámolást akkor is engedélyezni kell továbbra is, ha bizonyos származtatott ügyletek vonatkozásában a származtatott ügyletek egy osztályán belül nem teljesülnek az elszámolás feltételei, ahogy ez a fedezeti származtatott ügyleteknél olykor megtörténhet.

| (12a) | Annak meghatározásakor, hogy a származtatott ügyletek mely kategóriái tartoznak az elszámolási kötelezettség alá, az EÉPH-nak törekednie kell a rendszerszintű kockázatok csökkentésére és a rendszerre gyakorolt hatások elkerülésére. Ehhez hozzátartozik az olyan becslési tényezők figyelembevétele, mint az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének jövőbeli időpontja, a származtatott ügyletek érintett kategóriáinak összekapcsoltsága a piacon, az ügyletek szerződési és gazdasági feltételeinek szabványosítási szintje, a teljesítményre és az uniós vállalkozások világpiaci versenyképességére gyakorolt hatás, a központi szerződő felek működési és kockázatkezelési képessége az ezen irányelv szerinti volumen és kötelezettségek kezelése tekintetében, az elszámolási kockázat és a partner-hitelkockázat foka, valamint a reálgazdaságra és konkrétan a beruházásokra gyakorolt költséghatás. |
| --- | --- |

(12a)

Annak meghatározásakor, hogy a származtatott ügyletek mely kategóriái tartoznak az elszámolási kötelezettség alá, az EÉPH-nak törekednie kell a rendszerszintű kockázatok csökkentésére és a rendszerre gyakorolt hatások elkerülésére. Ehhez hozzátartozik az olyan becslési tényezők figyelembevétele, mint az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének jövőbeli időpontja, a származtatott ügyletek érintett kategóriáinak összekapcsoltsága a piacon, az ügyletek szerződési és gazdasági feltételeinek szabványosítási szintje, a teljesítményre és az uniós vállalkozások világpiaci versenyképességére gyakorolt hatás, a központi szerződő felek működési és kockázatkezelési képessége az ezen irányelv szerinti volumen és kötelezettségek kezelése tekintetében, az elszámolási kockázat és a partner-hitelkockázat foka, valamint a reálgazdaságra és konkrétan a beruházásokra gyakorolt költséghatás.

| (12b) | A devizapiac jellemzői (az ügyletek napi mennyisége, devizapárok, harmadik országbeli ügyletek jelentősége, szilárd, már meglévő mechanizmuson keresztül kezelt elszámolási kockázat) olyan megfelelő rendszert tesznek szükségessé, amely különösen az előzetes nemzetközi konvergenciára és a vonatkozó infrastruktúra kölcsönös elismerésére épül. |
| --- | --- |

(12b)

A devizapiac jellemzői (az ügyletek napi mennyisége, devizapárok, harmadik országbeli ügyletek jelentősége, szilárd, már meglévő mechanizmuson keresztül kezelt elszámolási kockázat) olyan megfelelő rendszert tesznek szükségessé, amely különösen az előzetes nemzetközi konvergenciára és a vonatkozó infrastruktúra kölcsönös elismerésére épül.

| 12c) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és technikai végrehajtási standardok kidolgozása során különös figyelmet kell fordítani a hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények igényeire annak érdekében, hogy a fogyasztóknak hosszú távú megtakarításra szolgáló termékeket lehessen biztosítani. E célból e rendelet nem eredményezhet túlzott költségeket a hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények számára. E cél elérésének egyik eszköze az arányosság elvének megfelelő alkalmazása. |
| --- | --- |

12c)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és technikai végrehajtási standardok kidolgozása során különös figyelmet kell fordítani a hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények igényeire annak érdekében, hogy a fogyasztóknak hosszú távú megtakarításra szolgáló termékeket lehessen biztosítani. E célból e rendelet nem eredményezhet túlzott költségeket a hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények számára. E cél elérésének egyik eszköze az arányosság elvének megfelelő alkalmazása.

| (12d) | A hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények esetében a kezdeti és változó letétek fedezésére lehetővé kell tenni a készpénz alternatívájaként kormányzati és jó minőségű, vállalati kötvények elhelyezését. |
| --- | --- |

(12d)

A hosszú távú megtakarításokat kezelő intézmények esetében a kezdeti és változó letétek fedezésére lehetővé kell tenni a készpénz alternatívájaként kormányzati és jó minőségű, vállalati kötvények elhelyezését.

| (13) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolásához mindkét fél beleegyezése szükséges. Ezért az elszámolási kötelezettség alóli kivételeket szűkre kell szabni, mivel azok csökkentik a kötelezettség hatékonyságát és a központi szerződő fél bevonásával történő elszámolás előnyeit, és szabályozási arbitrázshoz vezethetnek a piaci szereplők egyes csoportjai között.
  A Bizottság és az EÉPH mindazonáltal biztosítja, hogy a kötelező elszámolási rendszerek védjék a befektetőket is. |
| --- | --- |

(13)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolásához mindkét fél beleegyezése szükséges. Ezért az elszámolási kötelezettség alóli kivételeket szűkre kell szabni, mivel azok csökkentik a kötelezettség hatékonyságát és a központi szerződő fél bevonásával történő elszámolás előnyeit, és szabályozási arbitrázshoz vezethetnek a piaci szereplők egyes csoportjai között.
  A Bizottság és az EÉPH mindazonáltal biztosítja, hogy a kötelező elszámolási rendszerek védjék a befektetőket is.

| (13a) | Általában az e rendelet szerinti kötelezettségeknek a jövőbeli ügyletekre kell korlátozódniuk a zökkenőmentes átmenet lehetővé tétele és a rendszer stabilitásának javítása, és egyidejűleg az utólagos kiigazítások szükségességének csökkentése érdekében. Ennek során az elszámolási és a jelentéstételi kötelezettségeket különbözőképpen kell kezelni. Miközben az utólagos elszámolási kötelezettség a szükséges utólagos fedezet miatt jogi okokból nehezen megvalósítható, ez nem vonatkozik a visszamenőleges érvényű jelentéstételi kötelezettségre. Ebben az esetben egy hatástanulmány eredményei alapján és a származtatott ügyletek kategóriáinak, a technikai feltételeknek és a maradék futamidőnek megfelelően elő lehetne írni visszamenőleges hatályú jelentéstételi kötelezettséget. |
| --- | --- |

(13a)

Általában az e rendelet szerinti kötelezettségeknek a jövőbeli ügyletekre kell korlátozódniuk a zökkenőmentes átmenet lehetővé tétele és a rendszer stabilitásának javítása, és egyidejűleg az utólagos kiigazítások szükségességének csökkentése érdekében. Ennek során az elszámolási és a jelentéstételi kötelezettségeket különbözőképpen kell kezelni. Miközben az utólagos elszámolási kötelezettség a szükséges utólagos fedezet miatt jogi okokból nehezen megvalósítható, ez nem vonatkozik a visszamenőleges érvényű jelentéstételi kötelezettségre. Ebben az esetben egy hatástanulmány eredményei alapján és a származtatott ügyletek kategóriáinak, a technikai feltételeknek és a maradék futamidőnek megfelelően elő lehetne írni visszamenőleges hatályú jelentéstételi kötelezettséget.

| (14) | A központi szerződő fél bevonásával történő elszámolásra nem alkalmas tőzsdén kívüli származtatott ügyletek továbbra is hordoznak magukban parner-hitelkockázatot, ezért szabályokat kell alkotni e kockázat kezelésére. E szabályok csak az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó piaci szereplőkre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(14)

A központi szerződő fél bevonásával történő elszámolásra nem alkalmas tőzsdén kívüli származtatott ügyletek továbbra is hordoznak magukban parner-hitelkockázatot, ezért szabályokat kell alkotni e kockázat kezelésére. E szabályok csak az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó piaci szereplőkre alkalmazandók.

| (14a) | Fontos, hogy a nem pénzügyi szerződő felekkel szembeni, szükségszerűen eltérő bánásmód kiterjedjen erről a rendeletről a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) is. A folyamatos kétoldalú megállapodások tekintetében nem tapasztalhatnak magasabb tőkeköltségeket azok a szerződő felek, amelyek számára nem kötelező a központi elszámolás. |
| --- | --- |

(14a)

Fontos, hogy a nem pénzügyi szerződő felekkel szembeni, szükségszerűen eltérő bánásmód kiterjedjen erről a rendeletről a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) is. A folyamatos kétoldalú megállapodások tekintetében nem tapasztalhatnak magasabb tőkeköltségeket azok a szerződő felek, amelyek számára nem kötelező a központi elszámolás.

| (14b) | A kétoldalúan, nem pedig elszámolóházban elszámolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket kezelő pénzügyi szerződő felek számára lehetővé kell tenni, hogy a szabályozási tőkedíjat az egyes szerződő felek tekintetében mért nemteljesítési kockázattal összefüggő potenciális veszteségkockázatok szintjei alapján számítsák ki. |
| --- | --- |

(14b)

A kétoldalúan, nem pedig elszámolóházban elszámolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket kezelő pénzügyi szerződő felek számára lehetővé kell tenni, hogy a szabályozási tőkedíjat az egyes szerződő felek tekintetében mért nemteljesítési kockázattal összefüggő potenciális veszteségkockázatok szintjei alapján számítsák ki.

| (15) | A származtatott ügyletekre vonatkozó elszámolási és jelentéstételi kötelezettségekről, valamint a nem központi szerződő fél bevonásával elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályok alkalmazandók a pénzügyi szerződő felekre, nevezetesen a 2004/39/EK
  irányelv alapján engedélyezett
  befektetési vállalkozásokra, a 2006/48/EK
  irányelv alapján engedélyezett
  hitelintézetekre, az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1973. július 24-i 73/239/EGK tanácsi első
  irányelv

   (11)

  alapján engedélyezett
  biztosítási vállalkozásokra, az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  életbiztosítókra (12), a viszontbiztosításról szóló 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  viszontbiztosítókra (13), az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  , átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) (14), valamint az az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (15)

  alapján engedélyezett vagy nyilvántartásba vett alternatívbefektetésialap-kezelők által kezelt alternatív befektetési alapokra
  . |
| --- | --- |

(15)

A származtatott ügyletekre vonatkozó elszámolási és jelentéstételi kötelezettségekről, valamint a nem központi szerződő fél bevonásával elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályok alkalmazandók a pénzügyi szerződő felekre, nevezetesen a 2004/39/EK
  irányelv alapján engedélyezett
  befektetési vállalkozásokra, a 2006/48/EK
  irányelv alapján engedélyezett
  hitelintézetekre, az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1973. július 24-i 73/239/EGK tanácsi első
  irányelv

   (11)

  alapján engedélyezett
  biztosítási vállalkozásokra, az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  életbiztosítókra (12), a viszontbiztosításról szóló 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  viszontbiztosítókra (13), az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján engedélyezett
  , átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) (14), valamint az az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (15)

  alapján engedélyezett vagy nyilvántartásba vett alternatívbefektetésialap-kezelők által kezelt alternatív befektetési alapokra
  .

| (15a) | Azon átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV), amelyek csak csekély mértékben foglalkoznak származtatott ügyletekkel, meg kellene vizsgálni abból a szempontból, hogy milyen konkrét feltételek alapján nem kellene őket pénzügyi szerződő félként besorolni e rendelet értelmében. Ennek során meg kell akadályozni a verseny torzulását, illetve meg kell nehezíteni a visszaélést. Ezért a nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozó elszámolási értékhatárt nem lehet automatikusan alkalmazni az ÁÉKBV-kre. Ehelyett szigorú mentességi szabályozást kell megvizsgálni és bevezetni. |
| --- | --- |

(15a)

Azon átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV), amelyek csak csekély mértékben foglalkoznak származtatott ügyletekkel, meg kellene vizsgálni abból a szempontból, hogy milyen konkrét feltételek alapján nem kellene őket pénzügyi szerződő félként besorolni e rendelet értelmében. Ennek során meg kell akadályozni a verseny torzulását, illetve meg kell nehezíteni a visszaélést. Ezért a nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozó elszámolási értékhatárt nem lehet automatikusan alkalmazni az ÁÉKBV-kre. Ehelyett szigorú mentességi szabályozást kell megvizsgálni és bevezetni.

| (15b) | Az ÁÉKBV-knek e rendelet hatálya alá kell tartozniuk, mivel az ÁÉKBV-k diverzifikált befektetési politikáinak szintén részét képezik a származtatott ügyletek. Az ÁÉKBV-k az elmúlt években jelentősen nőttek, és a becslések szerint az uniós GDP 50 %-át teszik ki, és – figyelemmel jelentős befektetési kapacitásukra – globális rendszerjelentőségük is van. |
| --- | --- |

(15b)

Az ÁÉKBV-knek e rendelet hatálya alá kell tartozniuk, mivel az ÁÉKBV-k diverzifikált befektetési politikáinak szintén részét képezik a származtatott ügyletek. Az ÁÉKBV-k az elmúlt években jelentősen nőttek, és a becslések szerint az uniós GDP 50 %-át teszik ki, és – figyelemmel jelentős befektetési kapacitásukra – globális rendszerjelentőségük is van.

| (15c) | A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelvben (16) meghatározott, kockázatkerülő kockázati profillal rendelkező és a derivatívákat nyugdíjkötelezettségeikkel összefüggő kockázatok fedezésére alkalmazó nyugdíjalapoknak az e rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségek és a központi szerződő fél által el nem számolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikák hatálya alá kell tartozniuk. A nyugdíjasokat terhelő aránytalan költségek elkerülése érdekében azonban ezeket a nyugdíjügyleteket nem kell az elszámolási kötelezettség hatálya alá vonni. |
| --- | --- |

(15c)

A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelvben (16) meghatározott, kockázatkerülő kockázati profillal rendelkező és a derivatívákat nyugdíjkötelezettségeikkel összefüggő kockázatok fedezésére alkalmazó nyugdíjalapoknak az e rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségek és a központi szerződő fél által el nem számolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikák hatálya alá kell tartozniuk. A nyugdíjasokat terhelő aránytalan költségek elkerülése érdekében azonban ezeket a nyugdíjügyleteket nem kell az elszámolási kötelezettség hatálya alá vonni.

| (16) | Szükség esetén a pénzügyi szerződő felekre alkalmazandó szabályok a nem pénzügyi szerződő felekre is vonatkoznak. Köztudott, hogy a nem pénzügyi szerződő felek tőzsdén kívüli ügyleteket használnak a kereskedelmi tevékenységeikhez közvetlenül kapcsolódó kereskedelmi kockázat fedezésére. Következésképpen annak meghatározása során, hogy egy nem pénzügyi szerződő fél az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozzon-e, figyelembe kell venni a tőzsdén kívüli származtatott eszközök alkalmazásának célját, valamint az adott nem pénzügyi szerződő fél kitettségét ezen eszközökben.
  A nem pénzügyi szerződő feleknek éves beszámolójukban vagy más megfelelő eszközök alkalmazása révén ki kell fejteniük a származtatott ügyletek alkalmazását.
  Az elszámolási értékhatár megállapítása során az EÉPH valamennyi érintett hatósággal (például az árupiacokért
  és a nem pénzügyi szerződő felekért
  felelős szabályozókkal) konzultál annak biztosítása érdekében, hogy az adott szektor sajátosságait teljes mértékben figyelembe tudja venni. Ezenfelül a Bizottság 2013. december 31-ig értékeli a különböző szektorokban (beleértve az energiaszektort is) a nem pénzügyi cégek tőzsdén kívüli származtatott ügyleteinek rendszerszintű jelentőségét.
  Amennyiben hatályba lép egy ágazatokra szabott, hasonló uniós szabályozás, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az adott ágazat e rendelet hatálya alóli kivételét, és megfelelő jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie. |
| --- | --- |

(16)

Szükség esetén a pénzügyi szerződő felekre alkalmazandó szabályok a nem pénzügyi szerződő felekre is vonatkoznak. Köztudott, hogy a nem pénzügyi szerződő felek tőzsdén kívüli ügyleteket használnak a kereskedelmi tevékenységeikhez közvetlenül kapcsolódó kereskedelmi kockázat fedezésére. Következésképpen annak meghatározása során, hogy egy nem pénzügyi szerződő fél az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozzon-e, figyelembe kell venni a tőzsdén kívüli származtatott eszközök alkalmazásának célját, valamint az adott nem pénzügyi szerződő fél kitettségét ezen eszközökben.
  A nem pénzügyi szerződő feleknek éves beszámolójukban vagy más megfelelő eszközök alkalmazása révén ki kell fejteniük a származtatott ügyletek alkalmazását.
  Az elszámolási értékhatár megállapítása során az EÉPH valamennyi érintett hatósággal (például az árupiacokért
  és a nem pénzügyi szerződő felekért
  felelős szabályozókkal) konzultál annak biztosítása érdekében, hogy az adott szektor sajátosságait teljes mértékben figyelembe tudja venni. Ezenfelül a Bizottság 2013. december 31-ig értékeli a különböző szektorokban (beleértve az energiaszektort is) a nem pénzügyi cégek tőzsdén kívüli származtatott ügyleteinek rendszerszintű jelentőségét.
  Amennyiben hatályba lép egy ágazatokra szabott, hasonló uniós szabályozás, a Bizottságnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az adott ágazat e rendelet hatálya alóli kivételét, és megfelelő jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie.

| (16a) | A nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozó elszámolási értékhatár valamennyi piaci szereplő számára nagyon fontos adat. Az elszámolási értékhatár megállapításakor minőségi és mennyiségi szempontokat is figyelembe kell venni, és súlyozni kell őket. Ennek keretében adott esetben törekedni kell a tőzsdén kívüli ügyletek messzemenő szabványosítására, és el kell ismerni a kockázatcsökkentés jelentőségét a nem pénzügyi szerződő felek számára rendes működésük során. A vállalkozásnak a piac egészén, illetve valamely tőzsdén kívüli piaci szegmensen belüli jelentőségét figyelembe vevő értékhatárok bevezetését ki lehetne egészíteni például vállalati kockázati mutatókkal. |
| --- | --- |

(16a)

A nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozó elszámolási értékhatár valamennyi piaci szereplő számára nagyon fontos adat. Az elszámolási értékhatár megállapításakor minőségi és mennyiségi szempontokat is figyelembe kell venni, és súlyozni kell őket. Ennek keretében adott esetben törekedni kell a tőzsdén kívüli ügyletek messzemenő szabványosítására, és el kell ismerni a kockázatcsökkentés jelentőségét a nem pénzügyi szerződő felek számára rendes működésük során. A vállalkozásnak a piac egészén, illetve valamely tőzsdén kívüli piaci szegmensen belüli jelentőségét figyelembe vevő értékhatárok bevezetését ki lehetne egészíteni például vállalati kockázati mutatókkal.

| (16b) | A kis- és középvállalkozások (kkv-k) elszámolási kötelezettség alóli mentesítése érdekében meg kell vizsgálni a tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó, ágazati elszámolási értékhatárokat is, amelyek az adott vállalkozás ügyleteinek összességén alapulnak. Ezenkívül az EÉPH-nak meg kell vizsgálnia, hogy be lehet-e vezetni a kkv-k számára egy de minimis szabályt a jelentéstételi kötelezettségre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16b)

A kis- és középvállalkozások (kkv-k) elszámolási kötelezettség alóli mentesítése érdekében meg kell vizsgálni a tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó, ágazati elszámolási értékhatárokat is, amelyek az adott vállalkozás ügyleteinek összességén alapulnak. Ezenkívül az EÉPH-nak meg kell vizsgálnia, hogy be lehet-e vezetni a kkv-k számára egy de minimis szabályt a jelentéstételi kötelezettségre vonatkozóan.

| (16c) | A Bizottság biztosítja, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteknek a nem pénzügyi szerződő felek által a vállalkozási műveletekből eredő piaci kockázatok fedezetére való szükséges és megfelelő alkalmazását az árképzés és a rendelkezésre állás tekintetében a jövőbeli jogalkotási javaslatok ne veszélyeztessék. |
| --- | --- |

(16c)

A Bizottság biztosítja, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteknek a nem pénzügyi szerződő felek által a vállalkozási műveletekből eredő piaci kockázatok fedezetére való szükséges és megfelelő alkalmazását az árképzés és a rendelkezésre állás tekintetében a jövőbeli jogalkotási javaslatok ne veszélyeztessék.

| (17) | A valamely alap által kötött ügylet attól függetlenül a rendelet hatálya alá tartozik, hogy az alapot alapkezelő kezeli-e vagy sem. |
| --- | --- |

(17)

A valamely alap által kötött ügylet attól függetlenül a rendelet hatálya alá tartozik, hogy az alapot alapkezelő kezeli-e vagy sem.

| (18) | A központi bankokat és a hasonló funkciókat betöltő más nemzeti szerveket, az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő állami szerveket, valamint a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 4.2. szakaszában felsorolt multilaterális fejlesztési bankokat
  , a Nemzetközi Fizetések Bankját és a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (18) bekezdésében meghatározott egyes közszektorbeli intézményeket
  az adott esetben szükséges piacstabilizációs beavatkozási hatáskörük korlátozásának elkerülése érdekében ki kell zárni e rendelet hatálya alól.
  A 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (18) bekezdése szerinti közszektorbeli intézmények esetében, amelyek egy központi állam tulajdonában állnak, és amelyekre az adott központi állam kifejezett garanciával egyenértékű felelősségvállalása vonatkozik, előzetesen meg kell vizsgálni, hogy megengedhető lenne-e az elszámolás alóli mentesség. |
| --- | --- |

(18)

A központi bankokat és a hasonló funkciókat betöltő más nemzeti szerveket, az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő állami szerveket, valamint a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 4.2. szakaszában felsorolt multilaterális fejlesztési bankokat
  , a Nemzetközi Fizetések Bankját és a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (18) bekezdésében meghatározott egyes közszektorbeli intézményeket
  az adott esetben szükséges piacstabilizációs beavatkozási hatáskörük korlátozásának elkerülése érdekében ki kell zárni e rendelet hatálya alól.
  A 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (18) bekezdése szerinti közszektorbeli intézmények esetében, amelyek egy központi állam tulajdonában állnak, és amelyekre az adott központi állam kifejezett garanciával egyenértékű felelősségvállalása vonatkozik, előzetesen meg kell vizsgálni, hogy megengedhető lenne-e az elszámolás alóli mentesség.

| (19) | Mivel nem minden, az elszámolási kötelezettség tárgyát képező piaci szereplő válhat a központi szerződő felek klíringtagjává
  (vagy a klíringtagok ügyfelévé)
  , lehetőséget kell biztosítani számukra a központi szerződő felekhez ügyfélként
  , illetve olyan befektetési cégeken vagy hitelintézeteken keresztül
  való hozzáférésre
  , amelyek maguk is ügyfelek
  . |
| --- | --- |

(19)

Mivel nem minden, az elszámolási kötelezettség tárgyát képező piaci szereplő válhat a központi szerződő felek klíringtagjává
  (vagy a klíringtagok ügyfelévé)
  , lehetőséget kell biztosítani számukra a központi szerződő felekhez ügyfélként
  , illetve olyan befektetési cégeken vagy hitelintézeteken keresztül
  való hozzáférésre
  , amelyek maguk is ügyfelek
  .

| (20) | Az elszámolási kötelezettség és az e kötelezettség céljára használható központi szerződő felek meghatározását szolgáló eljárás bevezetése a tőzsdén kívüli származékos piacon folyó verseny nem szándékolt torzításához vezethet. Például valamely központi szerződő fél megtagadhatja a bizonyos kereskedési helyszíneken lebonyolított ügyletek elszámolását, mert az adott központi szerződő fél tulajdonosa egy versenytárs kereskedési helyszín. Az ilyen diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a központi szerződő feleknek el kell számolniuk a különböző helyszíneken végrehajtott ügyleteket, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a központi szerződő fél által előírt működési és technikai követelményeknek
  , függetlenül attól a szerződési dokumentációtól, mely alapján az adott, tőzsdén kívüli származtatott ügyletet a részes felek megkötötték, amennyiben ez a dokumentáció megfelel a piaci szabványoknak
  . Általánosságban véve a Bizottságnak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérnie a tőzsdén kívüli származékos piacok alakulását, és szükség esetén be kell avatkozzon, hogy megelőzze a verseny ilyen torzulását a belső piacon. |
| --- | --- |

(20)

Az elszámolási kötelezettség és az e kötelezettség céljára használható központi szerződő felek meghatározását szolgáló eljárás bevezetése a tőzsdén kívüli származékos piacon folyó verseny nem szándékolt torzításához vezethet. Például valamely központi szerződő fél megtagadhatja a bizonyos kereskedési helyszíneken lebonyolított ügyletek elszámolását, mert az adott központi szerződő fél tulajdonosa egy versenytárs kereskedési helyszín. Az ilyen diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a központi szerződő feleknek el kell számolniuk a különböző helyszíneken végrehajtott ügyleteket, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a központi szerződő fél által előírt működési és technikai követelményeknek
  , függetlenül attól a szerződési dokumentációtól, mely alapján az adott, tőzsdén kívüli származtatott ügyletet a részes felek megkötötték, amennyiben ez a dokumentáció megfelel a piaci szabványoknak
  . Általánosságban véve a Bizottságnak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérnie a tőzsdén kívüli származékos piacok alakulását, és szükség esetén be kell avatkozzon, hogy megelőzze a verseny ilyen torzulását a belső piacon.

| (21) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolási kötelezettség alá sorolandó kategóriáinak az értékhatároknak és a rendszerszintű jelentőséggel bíró nem pénzügyi szerződő feleknek a meghatározásához megbízható adatokra van szükség. Ezért szabályozási célból fontos uniós szinten egységes adatbejelentési kötelezettséget kidolgozni a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre.
  Ezenfelül visszaható hatályú bejelentési kötelezettségre van szükség a lehető legtágabb mértékben az értékhatár feletti pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek tekintetében egyaránt, annak érdekében, hogy összehasonlítható adatok álljanak az EÉPH rendelkezésére. Ha az ilyen visszaható hatályú bejelentés bármely tőzsdén kívüli származtatott ügyletkategória esetében nem megvalósítható, megfelelő indokolással kell szolgálni a megfelelő kereskedési adattár számára. |
| --- | --- |

(21)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolási kötelezettség alá sorolandó kategóriáinak az értékhatároknak és a rendszerszintű jelentőséggel bíró nem pénzügyi szerződő feleknek a meghatározásához megbízható adatokra van szükség. Ezért szabályozási célból fontos uniós szinten egységes adatbejelentési kötelezettséget kidolgozni a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre.
  Ezenfelül visszaható hatályú bejelentési kötelezettségre van szükség a lehető legtágabb mértékben az értékhatár feletti pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek tekintetében egyaránt, annak érdekében, hogy összehasonlítható adatok álljanak az EÉPH rendelkezésére. Ha az ilyen visszaható hatályú bejelentés bármely tőzsdén kívüli származtatott ügyletkategória esetében nem megvalósítható, megfelelő indokolással kell szolgálni a megfelelő kereskedési adattár számára.

| (22) | Fontos, hogy a piaci résztvevők az általuk kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek valamennyi részletét jelentsék a kereskedési adattáraknak. Ennek eredményeképpen központilag tárolják a tőzsdén kívüli származékos piacokkal együtt járó kockázatokra vonatkozó információt, amely így könnyen hozzáférhető az EÉPH, az érintett illetékes hatóságok, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) érintett központi bankjai számára.
  A Bizottságnak és az EÉPH-nak fontolóra kell vennie, hogy a bejelentési kötelezettség alkalmazását a beágyazott származtatott ügyletekre is kiterjesszék. |
| --- | --- |

(22)

Fontos, hogy a piaci résztvevők az általuk kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek valamennyi részletét jelentsék a kereskedési adattáraknak. Ennek eredményeképpen központilag tárolják a tőzsdén kívüli származékos piacokkal együtt járó kockázatokra vonatkozó információt, amely így könnyen hozzáférhető az EÉPH, az érintett illetékes hatóságok, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) érintett központi bankjai számára.
  A Bizottságnak és az EÉPH-nak fontolóra kell vennie, hogy a bejelentési kötelezettség alkalmazását a beágyazott származtatott ügyletekre is kiterjesszék.

| (22a) | A 2003/41/EK irányelv 6. cikkének a) pontjában meghatározott, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek, illetve a hasonló szintű kockázatcsökkentést kínáló és a nemzeti jog szerint nyugellátás céljából elismert szervezeteknek, amelyek a nyugdíjrendszert működtető intézmény fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat objektíven mérhető módon csökkentő származtatott ügyleteket alkalmaznak, az e rendeletben meghatározott kétoldalú fedezetre vonatkozó, 2014-ben felülvizsgálandó rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(22a)

A 2003/41/EK irányelv 6. cikkének a) pontjában meghatározott, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek, illetve a hasonló szintű kockázatcsökkentést kínáló és a nemzeti jog szerint nyugellátás céljából elismert szervezeteknek, amelyek a nyugdíjrendszert működtető intézmény fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat objektíven mérhető módon csökkentő származtatott ügyleteket alkalmaznak, az e rendeletben meghatározott kétoldalú fedezetre vonatkozó, 2014-ben felülvizsgálandó rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk.

| (23) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon a piac teljes körű áttekintése,
  valamint a rendszerszintű kockázat értékelése céljából
  mind az elszámolt, mind az el nem számolt ügyleteket jelenteni kell a kereskedési adattárak felé. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon a piac teljes körű áttekintése,
  valamint a rendszerszintű kockázat értékelése céljából
  mind az elszámolt, mind az el nem számolt ügyleteket jelenteni kell a kereskedési adattárak felé.

| (23a) | Az EÉPH, az EBFH és az EBH számára megfelelő erőforrásokat kell biztosítani ahhoz, hogy hatékonyan tudják elvégezni az e rendelettel rájuk ruházott feladatokat. |
| --- | --- |

(23a)

Az EÉPH, az EBFH és az EBH számára megfelelő erőforrásokat kell biztosítani ahhoz, hogy hatékonyan tudják elvégezni az e rendelettel rájuk ruházott feladatokat.

| (24) | Az a kötelezettség, miszerint az egyes ügyletek minden módosítását, illetve megszüntetését be kell jelenteni, vonatkozik egyrészt az adott ügylet eredeti szerződő feleire, másrészt minden egyéb, az eredeti szerződő felek nevében jelentést tevő jogalanyra. A kereskedési adattár felé valamely szerződő fél nevében és e rendelettel összhangban egy ügylet valamennyi részletét bejelentő másik szerződő fél vagy annak alkalmazottai nem sérthetik meg a közzétételi korlátozásokat. |
| --- | --- |

(24)

Az a kötelezettség, miszerint az egyes ügyletek minden módosítását, illetve megszüntetését be kell jelenteni, vonatkozik egyrészt az adott ügylet eredeti szerződő feleire, másrészt minden egyéb, az eredeti szerződő felek nevében jelentést tevő jogalanyra. A kereskedési adattár felé valamely szerződő fél nevében és e rendelettel összhangban egy ügylet valamennyi részletét bejelentő másik szerződő fél vagy annak alkalmazottai nem sérthetik meg a közzétételi korlátozásokat.

| (25) | Az elszámolási és jelentéstételi kötelezettségek vonatkozásában hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra van szükség. A tagállamok e szankciókat oly módon hajtják végre, amely nem csökkenti az említett szabályok hatékonyságát.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiszabott büntetéseket nyilvánosságra hozzák és a meglévő szabályok hatékonyságát értékelő jelentéseket rendszeresen közzétegyék. |
| --- | --- |

(25)

Az elszámolási és jelentéstételi kötelezettségek vonatkozásában hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra van szükség. A tagállamok e szankciókat oly módon hajtják végre, amely nem csökkenti az említett szabályok hatékonyságát.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiszabott büntetéseket nyilvánosságra hozzák és a meglévő szabályok hatékonyságát értékelő jelentéseket rendszeresen közzétegyék.

| (26) | A központi szerződő felek engedélyezésének feltétele az induló tőke minimumösszegének megléte. A központi szerződő fél tőkéje, a felhalmozott eredménnyel és a tartalékokkal együtt folyamatosan arányban kell álljon az adott központi szerződő fél méretével és tevékenységével annak biztosítása érdekében, hogy kellően feltőkésített legyen a működési és a fennmaradó kockázatokkal szemben, valamint hogy szükség esetén képes legyen tevékenységeinek rendezett felszámolására vagy szerkezetátalakítására. |
| --- | --- |

(26)

A központi szerződő felek engedélyezésének feltétele az induló tőke minimumösszegének megléte. A központi szerződő fél tőkéje, a felhalmozott eredménnyel és a tartalékokkal együtt folyamatosan arányban kell álljon az adott központi szerződő fél méretével és tevékenységével annak biztosítása érdekében, hogy kellően feltőkésített legyen a működési és a fennmaradó kockázatokkal szemben, valamint hogy szükség esetén képes legyen tevékenységeinek rendezett felszámolására vagy szerkezetátalakítására.

| (27) | Mivel e rendelet szabályozási célból bevezeti a központi szerződő felek bevonásával történő elszámolás jogi kötelezettségét, elengedhetetlen annak biztosítása, hogy e központi szerződő felek biztonságosak, stabilak legyenek és folyamatosan megfeleljenek az e rendelet által felállított szigorú szervezeti, üzletviteli és prudenciális követelményeknek. Az egységes alkalmazás biztosítása érdekében e követelmények minden, a központi szerződő felek által kezelt pénzügyi eszköz elszámolására alkalmazandók. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e rendelet szabályozási célból bevezeti a központi szerződő felek bevonásával történő elszámolás jogi kötelezettségét, elengedhetetlen annak biztosítása, hogy e központi szerződő felek biztonságosak, stabilak legyenek és folyamatosan megfeleljenek az e rendelet által felállított szigorú szervezeti, üzletviteli és prudenciális követelményeknek. Az egységes alkalmazás biztosítása érdekében e követelmények minden, a központi szerződő felek által kezelt pénzügyi eszköz elszámolására alkalmazandók.

| (27a) | A megfelelő illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a központi szerződő fél – az EÉPH által kiadott iránymutatásokkal összhangban – elegendő pénzügyi erőforrással rendelkezik (amelynek tartalmaznia kell a központi szerződő fél minimális sajáttőke-hozzájárulását is). |
| --- | --- |

(27a)

A megfelelő illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a központi szerződő fél – az EÉPH által kiadott iránymutatásokkal összhangban – elegendő pénzügyi erőforrással rendelkezik (amelynek tartalmaznia kell a központi szerződő fél minimális sajáttőke-hozzájárulását is).

| (28) | Ezért szabályozási és harmonizációs célból szükséges annak biztosítása, hogy a pénzügyi szerződő felek csak olyan központi szerződő felet vesznek igénybe, amely megfelel az e rendeletben rögzített követelményeknek. |
| --- | --- |

(28)

Ezért szabályozási és harmonizációs célból szükséges annak biztosítása, hogy a pénzügyi szerződő felek csak olyan központi szerződő felet vesznek igénybe, amely megfelel az e rendeletben rögzített követelményeknek.

| (29) | A központi szerződő felek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közvetlen szabályok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó követelmény szükséges folyományai. Helyénvaló, hogy a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének valamennyi aspektusáért (beleértve annak ellenőrzését is, hogy a kérelmező központi szerződő fél megfelel-e az e rendeletben, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) foglaltaknak) az illetékes nemzeti hatóságok maradjanak felelősek, tekintve, hogy továbbra is ők vannak a legkedvezőbb helyzetben annak vizsgálatához, hogy a központi szerződő felek hogyan működnek a mindennapokban, továbbá a rendszeres felülvizsgálatok elvégzéséhez és szükség esetén a megfelelő intézkedések meghozatalához. |
| --- | --- |

(29)

A központi szerződő felek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közvetlen szabályok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó követelmény szükséges folyományai. Helyénvaló, hogy a központi szerződő felek engedélyezésének és felügyeletének valamennyi aspektusáért (beleértve annak ellenőrzését is, hogy a kérelmező központi szerződő fél megfelel-e az e rendeletben, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) foglaltaknak) az illetékes nemzeti hatóságok maradjanak felelősek, tekintve, hogy továbbra is ők vannak a legkedvezőbb helyzetben annak vizsgálatához, hogy a központi szerződő felek hogyan működnek a mindennapokban, továbbá a rendszeres felülvizsgálatok elvégzéséhez és szükség esetén a megfelelő intézkedések meghozatalához.

| (30) | Ha egy központi szerződő fél a fizetésképtelenséget kockáztatja, a fiskális felelősség elsősorban azt a tagállamot terhelheti, ahol a székhelye van. Ebből következik, hogy az adott központi szerződő fél engedélyezését és felügyeletét az érintett tagállam érintett illetékes hatóságának kell elvégeznie. Mivel azonban előfordulhat, hogy valamely központi szerződő fél klíringtagjai más tagállamban rendelkeznek székhellyel, és ők azok, akiket a központi szerződő fél nemteljesítése elsőként érint, elengedhetetlen, hogy az EÉPH részt vegyen az engedélyezési és felügyeleti eljárásban. Ezáltal elkerülhetővé válnak a különböző nemzeti intézkedések és gyakorlatok, valamint a belső piac elé állított akadályok.
  Az EÉPH-nak az ajánlások és határozatok előkészítésébe be kell vonnia az érintett tagállamok további illetékes hatóságait
  . |
| --- | --- |

(30)

Ha egy központi szerződő fél a fizetésképtelenséget kockáztatja, a fiskális felelősség elsősorban azt a tagállamot terhelheti, ahol a székhelye van. Ebből következik, hogy az adott központi szerződő fél engedélyezését és felügyeletét az érintett tagállam érintett illetékes hatóságának kell elvégeznie. Mivel azonban előfordulhat, hogy valamely központi szerződő fél klíringtagjai más tagállamban rendelkeznek székhellyel, és ők azok, akiket a központi szerződő fél nemteljesítése elsőként érint, elengedhetetlen, hogy az EÉPH részt vegyen az engedélyezési és felügyeleti eljárásban. Ezáltal elkerülhetővé válnak a különböző nemzeti intézkedések és gyakorlatok, valamint a belső piac elé állított akadályok.
  Az EÉPH-nak az ajánlások és határozatok előkészítésébe be kell vonnia az érintett tagállamok további illetékes hatóságait
  .

| (31) | Meg kell erősíteni az illetékes hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a közöttük fennálló segítségnyújtási és együttműködési kötelezettségeket. ▐ Az információcsere szigorú szakmai titoktartást követel. Tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek széles körű hatására, szükséges, hogy más,
  szabályozó
  hatóságok ▐ hozzáférjenek a funkcióik betöltéséhez szükséges információkhoz. |
| --- | --- |

(31)

Meg kell erősíteni az illetékes hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a közöttük fennálló segítségnyújtási és együttműködési kötelezettségeket. ▐ Az információcsere szigorú szakmai titoktartást követel. Tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek széles körű hatására, szükséges, hogy más,
  szabályozó
  hatóságok ▐ hozzáférjenek a funkcióik betöltéséhez szükséges információkhoz.

| (31a) | E rendelet egyik rendelkezése sem kísérli meg, hogy korlátozzon vagy megakadályozzon az egyik joghatóság alá tartozó valamely központi szerződő felet abban, hogy egy másik tagállam pénznemében vagy valamely harmadik ország pénznemében denominált terméket elszámoljon, illetve nem kötelezi a központi szerződő feleket, hogy a központi banki likviditáshoz való mindennapos hozzáférés érdekében banki engedéllyel rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(31a)

E rendelet egyik rendelkezése sem kísérli meg, hogy korlátozzon vagy megakadályozzon az egyik joghatóság alá tartozó valamely központi szerződő felet abban, hogy egy másik tagállam pénznemében vagy valamely harmadik ország pénznemében denominált terméket elszámoljon, illetve nem kötelezi a központi szerződő feleket, hogy a központi banki likviditáshoz való mindennapos hozzáférés érdekében banki engedéllyel rendelkezzenek.

| (32) | Tekintettel a pénzügyi piacok globális jellegére,
  megállapodásokra van szükség
  a harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő
  felekkel
  az Unión belül
  nyújtott
  elszámolási
  szolgáltatásokra vonatkozóan. A megállapodásoknak tartalmazniuk kell a harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felek Unión belüli engedélyezését az EÉPH és azon tagállam illetékes hatósága által, amelyben az érintett központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásokat kíván nyújtani, vagy a feltételek alóli mentességet és az engedéllyel kapcsolatos eljárást, amelyet a Bizottság ad meg,
  feltéve, hogy a Bizottság az uniós jogi és felügyeleti kerettel egyenértékűként ismerte el az adott harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerét, és az ehhez szükséges feltételek teljesülnek. Ezzel összefüggésben a világszerte egyenlő versenyfeltételek és a pénzügyi stabilitás biztosítása szempontjából különösen nagy jelentőséggel bírnak majd az Unió főbb nemzetközi partnereivel kötött megállapodások. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel a pénzügyi piacok globális jellegére,
  megállapodásokra van szükség
  a harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő
  felekkel
  az Unión belül
  nyújtott
  elszámolási
  szolgáltatásokra vonatkozóan. A megállapodásoknak tartalmazniuk kell a harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felek Unión belüli engedélyezését az EÉPH és azon tagállam illetékes hatósága által, amelyben az érintett központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásokat kíván nyújtani, vagy a feltételek alóli mentességet és az engedéllyel kapcsolatos eljárást, amelyet a Bizottság ad meg,
  feltéve, hogy a Bizottság az uniós jogi és felügyeleti kerettel egyenértékűként ismerte el az adott harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerét, és az ehhez szükséges feltételek teljesülnek. Ezzel összefüggésben a világszerte egyenlő versenyfeltételek és a pénzügyi stabilitás biztosítása szempontjából különösen nagy jelentőséggel bírnak majd az Unió főbb nemzetközi partnereivel kötött megállapodások.

| (32a) | Az Európai Tanács 2010. szeptember 16-án megállapodott annak szükségességéről, hogy az Unió öntudatosabban és az Unió külső kapcsolataival összefüggésben a viszonosság és a kölcsönös előny szellemében mozdítsa elő érdekeit és értékeit, és tegyen lépéseket többek között az európai vállalkozások piacra jutásának javítása és a főbb kereskedelmi partnerekkel folytatott szabályozási együttműködés elmélyítésének biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(32a)

Az Európai Tanács 2010. szeptember 16-án megállapodott annak szükségességéről, hogy az Unió öntudatosabban és az Unió külső kapcsolataival összefüggésben a viszonosság és a kölcsönös előny szellemében mozdítsa elő érdekeit és értékeit, és tegyen lépéseket többek között az európai vállalkozások piacra jutásának javítása és a főbb kereskedelmi partnerekkel folytatott szabályozási együttműködés elmélyítésének biztosítása céljából.

| (33) | A központi szerződő feleknek tulajdonosi szerkezetüktől függetlenül stabil irányítási rendszerrel, jó hírnevű felsővezetéssel és független igazgatósági tagokkal kell rendelkezniük.
  Az igazgatóság legalább harmadának – de legalább két tagnak – független tagnak kell lennie. E független tagok legfeljebb egyetlen másik központi szerződő félnél járhatnak el független tagként. Díjazásuk semmilyen módon nem kapcsolható a központi szerződő fél teljesítményéhez.
  A központi szerződő felek különböző irányítási rendszere és tulajdonosi szerkezetük azonban befolyásolhatja bizonyos termékek elszámolására való képességüket vagy készségüket. Ezért helyénvaló, hogy a független igazgatósági tagok és a központi szerződő fél által létrehozandó kockázatkezelési bizottság rendezzen minden lehetséges összeférhetetlenséget a központi szerződő félen belül. Biztosítani kell a klíringtagok és az ügyfelek megfelelő képviseletét, mivel hatással lehetnek rájuk a központi szerződő fél által hozott döntések. |
| --- | --- |

(33)

A központi szerződő feleknek tulajdonosi szerkezetüktől függetlenül stabil irányítási rendszerrel, jó hírnevű felsővezetéssel és független igazgatósági tagokkal kell rendelkezniük.
  Az igazgatóság legalább harmadának – de legalább két tagnak – független tagnak kell lennie. E független tagok legfeljebb egyetlen másik központi szerződő félnél járhatnak el független tagként. Díjazásuk semmilyen módon nem kapcsolható a központi szerződő fél teljesítményéhez.
  A központi szerződő felek különböző irányítási rendszere és tulajdonosi szerkezetük azonban befolyásolhatja bizonyos termékek elszámolására való képességüket vagy készségüket. Ezért helyénvaló, hogy a független igazgatósági tagok és a központi szerződő fél által létrehozandó kockázatkezelési bizottság rendezzen minden lehetséges összeférhetetlenséget a központi szerződő félen belül. Biztosítani kell a klíringtagok és az ügyfelek megfelelő képviseletét, mivel hatással lehetnek rájuk a központi szerződő fél által hozott döntések.

| (34) | A központi szerződő felek kiszervezhetik a kockázatkezelési funkciójuktól eltérő funkciókat, de kizárólag akkor, ha a kiszervezett funkciók nem befolyásolják a központi szerződő fél rendes működését és kockázatkezelési képességét.
  A kiszervezett funkciókat a központi szerződő fél kockázatkezelési bizottságának jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(34)

A központi szerződő felek kiszervezhetik a kockázatkezelési funkciójuktól eltérő funkciókat, de kizárólag akkor, ha a kiszervezett funkciók nem befolyásolják a központi szerződő fél rendes működését és kockázatkezelési képességét.
  A kiszervezett funkciókat a központi szerződő fél kockázatkezelési bizottságának jóvá kell hagynia.

| (35) | Ezért a központi szerződő fél részvételi követelményeinek átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és lehetővé kell tenniük a távoli hozzáférést, amennyiben ez nem teszi ki a központi szerződő felet további kockázatnak. |
| --- | --- |

(35)

Ezért a központi szerződő fél részvételi követelményeinek átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és lehetővé kell tenniük a távoli hozzáférést, amennyiben ez nem teszi ki a központi szerződő felet további kockázatnak.

| (36) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyleteik elszámolását központi szerződő feleken keresztül végző klíringtagok ügyfeleinek magas fokú védelmet kell biztosítani. A védelem tényleges szintje az elkülönítés ügyfelek által választott szintjétől függ. A közvetítőknek el kell különíteniük eszközeiket ügyfeleik eszközeitől. Ezért a központi szerződő feleknek naprakész és könnyen azonosítható nyilvántartást kell vezetniük.
  Emellett lehetővé kell tenni a nem teljesítő tagok számláinak más tagokra történő átruházását. |
| --- | --- |

(36)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyleteik elszámolását központi szerződő feleken keresztül végző klíringtagok ügyfeleinek magas fokú védelmet kell biztosítani. A védelem tényleges szintje az elkülönítés ügyfelek által választott szintjétől függ. A közvetítőknek el kell különíteniük eszközeiket ügyfeleik eszközeitől. Ezért a központi szerződő feleknek naprakész és könnyen azonosítható nyilvántartást kell vezetniük.
  Emellett lehetővé kell tenni a nem teljesítő tagok számláinak más tagokra történő átruházását.

| (36a) | A központi szerződő fél stabilitását veszélyeztetné, ha bármilyen jogi bizonytalanság merülne fel a központi szerződő fél által a klíringtagok és ügyfeleik eszközeinek és kötelezettségeinek elhatárolásával, valamint a pozíciók előre meghatározott események bekövetkeztekor létrejövő átruházásával kapcsolatban alkalmazott szabályozások és eljárások hatékonysága és végrehajthatósága tekintetében. A kiváltó eseményeket előre meg kell határozni ahhoz, hogy a biztosított védelem terjedelmét illetően kellő biztonság álljon fenn. |
| --- | --- |

(36a)

A központi szerződő fél stabilitását veszélyeztetné, ha bármilyen jogi bizonytalanság merülne fel a központi szerződő fél által a klíringtagok és ügyfeleik eszközeinek és kötelezettségeinek elhatárolásával, valamint a pozíciók előre meghatározott események bekövetkeztekor létrejövő átruházásával kapcsolatban alkalmazott szabályozások és eljárások hatékonysága és végrehajthatósága tekintetében. A kiváltó eseményeket előre meg kell határozni ahhoz, hogy a biztosított védelem terjedelmét illetően kellő biztonság álljon fenn.

| (37) | A központi szerződő félnek szilárd kockázatkezelési keretre van szüksége a hitelkockázatok, a likviditási kockázatok, a működési és egyéb kockázatok kezelésére, ideértve a kölcsönös függések eredményeként általa viselt vagy általa más jogalanyok számára jelentett kockázatokat. A központi szerződő feleknek megfelelő eljárásokkal és mechanizmusokkal kell rendelkezniük valamely klíringtagjuk nemteljesítésének kezelésére. Az ilyen csőd továbbterjedési kockázatának minimalizálása érdekében a központi szerződő feleknek szigorú részvételi követelményekkel kell rendelkezniük, megfelelő alapletétet kell beszedniük, a potenciális veszteségek fedezésére pedig nemteljesítési alapot és más pénzügyi forrásokat kell fenntartaniuk.
  A nagy teherbírású kockázatkezelés kialakításának a központi szerződő fél elsődleges célkitűzésének kell maradnia. Annak jellemzőit azonban a klíringtagok ügyfeleinek egyes tevékenységeihez és kockázati profiljaihoz igazíthatja, és – amennyiben ezt megfelelőnek tartja – a nagymértékben likvid eszközök körében legalább készpénzt és megfelelő haircutnak alávetett kormányzati kötvényeket is elfogadhat biztosítékként. |
| --- | --- |

(37)

A központi szerződő félnek szilárd kockázatkezelési keretre van szüksége a hitelkockázatok, a likviditási kockázatok, a működési és egyéb kockázatok kezelésére, ideértve a kölcsönös függések eredményeként általa viselt vagy általa más jogalanyok számára jelentett kockázatokat. A központi szerződő feleknek megfelelő eljárásokkal és mechanizmusokkal kell rendelkezniük valamely klíringtagjuk nemteljesítésének kezelésére. Az ilyen csőd továbbterjedési kockázatának minimalizálása érdekében a központi szerződő feleknek szigorú részvételi követelményekkel kell rendelkezniük, megfelelő alapletétet kell beszedniük, a potenciális veszteségek fedezésére pedig nemteljesítési alapot és más pénzügyi forrásokat kell fenntartaniuk.
  A nagy teherbírású kockázatkezelés kialakításának a központi szerződő fél elsődleges célkitűzésének kell maradnia. Annak jellemzőit azonban a klíringtagok ügyfeleinek egyes tevékenységeihez és kockázati profiljaihoz igazíthatja, és – amennyiben ezt megfelelőnek tartja – a nagymértékben likvid eszközök körében legalább készpénzt és megfelelő haircutnak alávetett kormányzati kötvényeket is elfogadhat biztosítékként.

| (37a) | A központi szerződő felek kockázatkezelésének szilárdnak kell lennie, és a kockázatot nem háríthatják át az adófizetőre. |
| --- | --- |

(37a)

A központi szerződő felek kockázatkezelésének szilárdnak kell lennie, és a kockázatot nem háríthatják át az adófizetőre.

| (37b) | A Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) a központi szerződő feleket rendszerszintű jelentőséggel bíró intézményként határozta meg. Nemzetközi vagy uniós szinten nincs arra vonatkozó közös gyakorlat, hogy melyek azok a feltételek, amelyek mellett a központi szerződő felek a központi bankok likviditási eszközeihez hozzáférhetnének, vagy amelyek mellett hitelintézetekként kell azokat engedélyeztetni. Az e rendeletben előírt elszámolási kötelezettség végrehajtása fokozhatja a központi szerződő felek rendszerszintű jelentőségét és a likviditás iránti igényt. A Bizottságot ezért fel kell hívni arra, hogy vegye figyelembe a központi bankok körében jelenleg zajló munka eredményét annak – a KBER-rel együttműködésben való – felmérése érdekében, hogy esetlegesen szükség van-e a központi szerződő feleknek a központi bankok egy vagy több valutában rendelkezésre álló likviditási eszközeihez való hozzáférését elősegítő intézkedésekre, valamint hogy erről tegyen jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(37b)

A Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) a központi szerződő feleket rendszerszintű jelentőséggel bíró intézményként határozta meg. Nemzetközi vagy uniós szinten nincs arra vonatkozó közös gyakorlat, hogy melyek azok a feltételek, amelyek mellett a központi szerződő felek a központi bankok likviditási eszközeihez hozzáférhetnének, vagy amelyek mellett hitelintézetekként kell azokat engedélyeztetni. Az e rendeletben előírt elszámolási kötelezettség végrehajtása fokozhatja a központi szerződő felek rendszerszintű jelentőségét és a likviditás iránti igényt. A Bizottságot ezért fel kell hívni arra, hogy vegye figyelembe a központi bankok körében jelenleg zajló munka eredményét annak – a KBER-rel együttműködésben való – felmérése érdekében, hogy esetlegesen szükség van-e a központi szerződő feleknek a központi bankok egy vagy több valutában rendelkezésre álló likviditási eszközeihez való hozzáférését elősegítő intézkedésekre, valamint hogy erről tegyen jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (38) | A pótlólagos letét bekérése és a biztosítékokból történő levonások (haircut) prociklikus hatást okozhatnak. Ezért a központi szerződő feleknek, az illetékes hatóságoknak
  és az EÉPH-nak
  a központi szerződő felek által alkalmazott kockázatkezelési gyakorlatban esetlegesen előforduló prociklikus hatások megelőzése és ellenőrzése érdekében intézkedéseket kell elfogadniuk, amennyiben ez nem befolyásolja negatívan a központi szerződő felek stabilitását és pénzügyi biztonságát. |
| --- | --- |

(38)

A pótlólagos letét bekérése és a biztosítékokból történő levonások (haircut) prociklikus hatást okozhatnak. Ezért a központi szerződő feleknek, az illetékes hatóságoknak
  és az EÉPH-nak
  a központi szerződő felek által alkalmazott kockázatkezelési gyakorlatban esetlegesen előforduló prociklikus hatások megelőzése és ellenőrzése érdekében intézkedéseket kell elfogadniuk, amennyiben ez nem befolyásolja negatívan a központi szerződő felek stabilitását és pénzügyi biztonságát.

| (39) | A kitettségkezelés az elszámolási eljárás nélkülözhetetlen része. Az elszámolási szolgáltatások nyújtásához általánosságban biztosítani kell az érintett árazási forrásokhoz való hozzáférést, valamint azok használatát. Ezeknek az árazási forrásoknak magukban kell foglalniuk azokat a forrásokat, amelyek a származtatott vagy más pénzügyi eszközökhöz referenciaként használt indexekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(39)

A kitettségkezelés az elszámolási eljárás nélkülözhetetlen része. Az elszámolási szolgáltatások nyújtásához általánosságban biztosítani kell az érintett árazási forrásokhoz való hozzáférést, valamint azok használatát. Ezeknek az árazási forrásoknak magukban kell foglalniuk azokat a forrásokat, amelyek a származtatott vagy más pénzügyi eszközökhöz referenciaként használt indexekhez kapcsolódnak.

| (40) | A letétek a központi szerződő felek elsődleges védelmi vonalát alkotják. Bár a központi szerződő feleknek biztonságos és prudens módon kell befektetniük a kapott letéteket, külön erőfeszítéseket kell tenniük a letétek megfelelő védelmének biztosítására, hogy garantálni tudják: a letéteket időben visszajuttatják a csődöt elkerülő klíringtagokhoz, vagy a letéteket gyűjtő központi szerződő fél csődje esetén egy interoperábilis központi szerződő félhez. |
| --- | --- |

(40)

A letétek a központi szerződő felek elsődleges védelmi vonalát alkotják. Bár a központi szerződő feleknek biztonságos és prudens módon kell befektetniük a kapott letéteket, külön erőfeszítéseket kell tenniük a letétek megfelelő védelmének biztosítására, hogy garantálni tudják: a letéteket időben visszajuttatják a csődöt elkerülő klíringtagokhoz, vagy a letéteket gyűjtő központi szerződő fél csődje esetén egy interoperábilis központi szerződő félhez.

| (40a) | A megfelelő likviditási forrásokhoz való hozzájutás elengedhetetlen a központi szerződő felek számára. E likviditás lehet a központi bank likviditásához vagy hitelképes és megbízható kereskedelmi bankok likviditásához való hozzáférés, vagy e kettő kombinációja. |
| --- | --- |

(40a)

A megfelelő likviditási forrásokhoz való hozzájutás elengedhetetlen a központi szerződő felek számára. E likviditás lehet a központi bank likviditásához vagy hitelképes és megbízható kereskedelmi bankok likviditásához való hozzáférés, vagy e kettő kombinációja.

| (41) | A klíring és elszámolás európai magatartási kódexe (18) (2006. november 7.) önkéntes keretet hozott létre a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak közötti kapcsolatok kialakítására. A kereskedés utáni szektor azonban az országhatárok mentén továbbra is széttöredezett, költségesebbé téve a határokon átnyúló kereskedést és hátráltatva a harmonizációt. Ezért szükséges rögzíteni a központi szerződő felek közötti interoperabilitási megállapodások létrehozásának feltételeit, amennyiben azok nem teszik ki az érintett központi szerződő felet olyan kockázatnak, amelynek kezelése nem megfelelő. |
| --- | --- |

(41)

A klíring és elszámolás európai magatartási kódexe (18) (2006. november 7.) önkéntes keretet hozott létre a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak közötti kapcsolatok kialakítására. A kereskedés utáni szektor azonban az országhatárok mentén továbbra is széttöredezett, költségesebbé téve a határokon átnyúló kereskedést és hátráltatva a harmonizációt. Ezért szükséges rögzíteni a központi szerződő felek közötti interoperabilitási megállapodások létrehozásának feltételeit, amennyiben azok nem teszik ki az érintett központi szerződő felet olyan kockázatnak, amelynek kezelése nem megfelelő.

| (42) | Az interoperabilitási megállapodások
  általában
  a kereskedés utáni uniós piac nagyobb fokú integrációjának fontos eszközét alkothatják, ezért gondoskodni kell szabályozásukról. Ezek a megállapodások ugyanakkor további kockázatnak tehetik ki a központi szerződő feleket. Tekintettel a tőzsdén kívüli származékos ügyletek elszámolását végző központi szerződő felek közötti interoperabilitási megállapodások összetettségére, jelenleg helyénvaló
  a származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó engedély kézhezvétele és az interoperabilitásra vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtására való alkalmasság között hároméves türelmi időt előírni, valamint
  az
  ezt követő
  interoperabilitási megállapodások hatályát a rövid lejáratú értékpapírokra korlátozni. Mindazonáltal az EÉPH 2014. szeptember 30-ig jelentést terjeszt a Bizottság elé arról, helyénvaló lenne-e a megállapodások hatályának kiterjesztése más pénzügyi eszközökre
  , és ha igen, mikor
  . |
| --- | --- |

(42)

Az interoperabilitási megállapodások
  általában
  a kereskedés utáni uniós piac nagyobb fokú integrációjának fontos eszközét alkothatják, ezért gondoskodni kell szabályozásukról. Ezek a megállapodások ugyanakkor további kockázatnak tehetik ki a központi szerződő feleket. Tekintettel a tőzsdén kívüli származékos ügyletek elszámolását végző központi szerződő felek közötti interoperabilitási megállapodások összetettségére, jelenleg helyénvaló
  a származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó engedély kézhezvétele és az interoperabilitásra vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtására való alkalmasság között hároméves türelmi időt előírni, valamint
  az
  ezt követő
  interoperabilitási megállapodások hatályát a rövid lejáratú értékpapírokra korlátozni. Mindazonáltal az EÉPH 2014. szeptember 30-ig jelentést terjeszt a Bizottság elé arról, helyénvaló lenne-e a megállapodások hatályának kiterjesztése más pénzügyi eszközökre
  , és ha igen, mikor
  .

| (43) | A kereskedési adattárak szabályozási céllal olyan adatokat gyűjtenek, amelyek valamennyi tagállam hatóságai számára relevánsak. ▐ Az
  EÉPH
  felelősségi körébe tartozik a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele, onnan való törlése és az adattárak felügyelete. |
| --- | --- |

(43)

A kereskedési adattárak szabályozási céllal olyan adatokat gyűjtenek, amelyek valamennyi tagállam hatóságai számára relevánsak. ▐ Az
  EÉPH
  felelősségi körébe tartozik a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele, onnan való törlése és az adattárak felügyelete.

| (44) | Tekintve, hogy a szabályozó hatóságok, a központi szerződő felek és más piaci résztvevők is a kereskedési adattárak által kezelt adatokra támaszkodnak, szükséges biztosítani, hogy ezekre a kereskedési adattárakra szigorú nyilvántartási és adatkezelési követelmények vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(44)

Tekintve, hogy a szabályozó hatóságok, a központi szerződő felek és más piaci résztvevők is a kereskedési adattárak által kezelt adatokra támaszkodnak, szükséges biztosítani, hogy ezekre a kereskedési adattárakra szigorú nyilvántartási és adatkezelési követelmények vonatkozzanak.

| (45) | Ahhoz, hogy a piaci résztvevők megalapozott döntést hozhassanak, szükség van a központi szerződő felek
  , tagjaik
  és a kereskedési adattárak által nyújtott szolgáltatások árainak és a kapcsolódó díjaknak az átláthatóságára. |
| --- | --- |

(45)

Ahhoz, hogy a piaci résztvevők megalapozott döntést hozhassanak, szükség van a központi szerződő felek
  , tagjaik
  és a kereskedési adattárak által nyújtott szolgáltatások árainak és a kapcsolódó díjaknak az átláthatóságára.

| (45a) | A pénzügyi szolgáltatásokon és a származtatott ügyletek kereskedelmén belül vannak olyan területek, melyeken kereskedelmi és szellemi tulajdonjogok is fennállhatnak. Olyan esetekben, amikor ezek olyan termékekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, amelyek ipari szabványokká váltak vagy azokat befolyásolják, elő kell írni, hogy az engedélyek arányos FRAND (tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes) alapon álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(45a)

A pénzügyi szolgáltatásokon és a származtatott ügyletek kereskedelmén belül vannak olyan területek, melyeken kereskedelmi és szellemi tulajdonjogok is fennállhatnak. Olyan esetekben, amikor ezek olyan termékekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, amelyek ipari szabványokká váltak vagy azokat befolyásolják, elő kell írni, hogy az engedélyek arányos FRAND (tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes) alapon álljanak rendelkezésre.

| (46) | Lehetővé kell tenni az EÉPH számára, hogy javaslatot tegyen a Bizottságnak kényszerítő bírságok kiszabására. A kényszerítő bírságok alkalmazásának célja, hogy megszűnjenek az EÉPH által megállapított jogsértések, hogy sor kerüljön az EÉPH által kért információk hiánytalan és pontos szolgáltatására, és hogy a kereskedési adattárak
  , központi szerződő felek, tagjaik
  és más személyek alávessék magukat a vizsgálatoknak. Ezenkívül az elrettentés érdekében és azért, hogy a kereskedési adattárakat
  , központi szerződő feleket és tagjaikat
  a rendelet betartására kényszerítse, lehetővé kell tenni, hogy a rendelet meghatározott rendelkezéseinek szándékos vagy gondatlan megszegése esetén a Bizottság az EÉPH kérésére pénzbírságot szabjon ki. A pénzbírságnak visszatartó erejűnek, továbbá a kötelezettségszegés jellegéhez, súlyosságához és időtartamához, valamint az érintett kereskedési adattár
  , központi szerződő fél, illetve tag
  gazdasági jelentőségéhez mérten arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(46)

Lehetővé kell tenni az EÉPH számára, hogy javaslatot tegyen a Bizottságnak kényszerítő bírságok kiszabására. A kényszerítő bírságok alkalmazásának célja, hogy megszűnjenek az EÉPH által megállapított jogsértések, hogy sor kerüljön az EÉPH által kért információk hiánytalan és pontos szolgáltatására, és hogy a kereskedési adattárak
  , központi szerződő felek, tagjaik
  és más személyek alávessék magukat a vizsgálatoknak. Ezenkívül az elrettentés érdekében és azért, hogy a kereskedési adattárakat
  , központi szerződő feleket és tagjaikat
  a rendelet betartására kényszerítse, lehetővé kell tenni, hogy a rendelet meghatározott rendelkezéseinek szándékos vagy gondatlan megszegése esetén a Bizottság az EÉPH kérésére pénzbírságot szabjon ki. A pénzbírságnak visszatartó erejűnek, továbbá a kötelezettségszegés jellegéhez, súlyosságához és időtartamához, valamint az érintett kereskedési adattár
  , központi szerződő fél, illetve tag
  gazdasági jelentőségéhez mérten arányosnak kell lennie.

| (47) | A kereskedési adattárak
  , központi szerződő felek és tagjaik
  hatékony felügyelete érdekében az EÉPH számára lehetővé kell tenni nyomozások és helyszíni vizsgálatok folytatását. |
| --- | --- |

(47)

A kereskedési adattárak
  , központi szerződő felek és tagjaik
  hatékony felügyelete érdekében az EÉPH számára lehetővé kell tenni nyomozások és helyszíni vizsgálatok folytatását.

| (48) | Lényeges, hogy a tagállamok és az EÉPH a személyes adatok feldolgozása során a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (19) védjék a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való jogát. |
| --- | --- |

(48)

Lényeges, hogy a tagállamok és az EÉPH a személyes adatok feldolgozása során a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (19) védjék a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való jogát.

| (49) | Fontos biztosítani a központi szerződő felekre és a kereskedési adattárakra vonatkozó követelmények nemzetközi konvergenciáját. E rendelet a CPSS-IOSCO és a KBER-CESR által kidolgozott ajánlásokat követi és olyan uniós keretet hoz létre, amelyben a központi szerződő felek biztonságosan működhetnek. Az EÉPH a szabályozástechnikai standardok kidolgozása során figyelembe veszi e fejleményeket, valamint az e rendeletben említett iránymutatásokat és ajánlásokat. |
| --- | --- |

(49)

Fontos biztosítani a központi szerződő felekre és a kereskedési adattárakra vonatkozó követelmények nemzetközi konvergenciáját. E rendelet a CPSS-IOSCO és a KBER-CESR által kidolgozott ajánlásokat követi és olyan uniós keretet hoz létre, amelyben a központi szerződő felek biztonságosan működhetnek. Az EÉPH a szabályozástechnikai standardok kidolgozása során figyelembe veszi e fejleményeket, valamint az e rendeletben említett iránymutatásokat és ajánlásokat.

| (50) | A Bizottságot
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban szabályozástechnikai standardok
  elfogadására az ESMA értesítésébe és a nyilvántartásba foglalandó adatok, valamint az ESMA által a következőkre vonatkozó döntés meghozatalának feltételei tekintetében: alkalmasság az elszámolási kötelezettségre, tájékoztatási és elszámolási értékhatárok, az ügyletek megkötése és jóváhagyása közötti maximális időtartam, likviditás, az irányítási szabályok minimális tartalma, a nyilvántartás részletei, az üzletmenet-folytonossági terv és a garantált szolgáltatás minimális tartalma, a letétre vonatkozó követelmények százalékai és időhorizontja, rendkívüli piaci körülmények, nagy mértékben likvid biztosítékok és levonások a biztosítékokból, nagy mértékben likvid pénzügyi eszközök és a koncentráció korlátai, az ellenőrzések végrehajtásának részletei, a kereskedési adattárak ESMA-nál való nyilvántartásba vételre jelentkezésének részletei, pénzbírságok, valamint a kereskedési adattárak által rendelkezésre bocsátandó információk részletei, az e rendeletben említettekkel összhangban. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározása során a Bizottság az érintett európai felügyeleti hatóságok (ESMA, EBA, EIOPA) szakértelmére támaszkodik. Tekintettel az ESMA értékpapírokat és értékpapír-piacokat érintő kérdések terén meglévő szakértelmére, az ESMA-nak központi szerepet kell játszania a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során történő tanácsadásban. Szükség esetén azonban az ESMA konzultál
  az EBA-val és az EIOPA-val
  . [Mód. 16] |
| --- | --- |

(50)

A Bizottságot
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban szabályozástechnikai standardok
  elfogadására az ESMA értesítésébe és a nyilvántartásba foglalandó adatok, valamint az ESMA által a következőkre vonatkozó döntés meghozatalának feltételei tekintetében: alkalmasság az elszámolási kötelezettségre, tájékoztatási és elszámolási értékhatárok, az ügyletek megkötése és jóváhagyása közötti maximális időtartam, likviditás, az irányítási szabályok minimális tartalma, a nyilvántartás részletei, az üzletmenet-folytonossági terv és a garantált szolgáltatás minimális tartalma, a letétre vonatkozó követelmények százalékai és időhorizontja, rendkívüli piaci körülmények, nagy mértékben likvid biztosítékok és levonások a biztosítékokból, nagy mértékben likvid pénzügyi eszközök és a koncentráció korlátai, az ellenőrzések végrehajtásának részletei, a kereskedési adattárak ESMA-nál való nyilvántartásba vételre jelentkezésének részletei, pénzbírságok, valamint a kereskedési adattárak által rendelkezésre bocsátandó információk részletei, az e rendeletben említettekkel összhangban. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározása során a Bizottság az érintett európai felügyeleti hatóságok (ESMA, EBA, EIOPA) szakértelmére támaszkodik. Tekintettel az ESMA értékpapírokat és értékpapír-piacokat érintő kérdések terén meglévő szakértelmére, az ESMA-nak központi szerepet kell játszania a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során történő tanácsadásban. Szükség esetén azonban az ESMA konzultál
  az EBA-val és az EIOPA-val
  . [Mód. 16]

| (50a) | Az EÉPH a technikai iránymutatások és szabályozástechnikai standardok megállapításának előkészítése keretében, különösen az e rendelet szerinti elszámolási értékhatár nem pénzügyi szerződő felek számára való megállapítása során nyilvános meghallgatásokat tart a piaci szereplők részvételével. |
| --- | --- |

(50a)

Az EÉPH a technikai iránymutatások és szabályozástechnikai standardok megállapításának előkészítése keretében, különösen az e rendelet szerinti elszámolási értékhatár nem pénzügyi szerződő felek számára való megállapítása során nyilvános meghallgatásokat tart a piaci szereplők részvételével.

| (51) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) összhangban kell gyakorolni.

  [Mód. 17] |
| --- | --- |

(51)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) összhangban kell gyakorolni.

  [Mód. 17]

| (52) | Mivel e rendelet célkitűzései – nevezetesen az egységes követelmények megállapítása a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében, és ugyancsak egységes követelmények megállapítása a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak tevékenységének végzése tekintetében – tagállami szinten nem valósíthatók meg kielégítően, és ezért az intézkedés nagyságrendjéből adódóan jobban megvalósíthatók uniós szinten, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(52)

Mivel e rendelet célkitűzései – nevezetesen az egységes követelmények megállapítása a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében, és ugyancsak egységes követelmények megállapítása a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak tevékenységének végzése tekintetében – tagállami szinten nem valósíthatók meg kielégítően, és ezért az intézkedés nagyságrendjéből adódóan jobban megvalósíthatók uniós szinten, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (53) | Tekintettel az interoperábilis rendszerekre vonatkozó szabályokra, helyénvalónak tűnt a 98/26/EK irányelv módosítása a biztosítékot nyújtó rendszerüzemeltető jogainak a kedvezményezett rendszerüzemeltető ellen indított fizetésképtelenségi eljárás esetén történő védelme érdekében. |
| --- | --- |

(53)

Tekintettel az interoperábilis rendszerekre vonatkozó szabályokra, helyénvalónak tűnt a 98/26/EK irányelv módosítása a biztosítékot nyújtó rendszerüzemeltető jogainak a kedvezményezett rendszerüzemeltető ellen indított fizetésképtelenségi eljárás esetén történő védelme érdekében.

| (53a) | Az egységes és hatékony jogszabályok biztosítása érdekében, valamint a kereskedés és kereskedés utáni szakasz közötti szoros kapcsolatok miatt ezt a rendeletet hozzá kell igazítani a 2004/39/EK irányelvhez, amely meg fogja határozni a kereskedési helyszínnel kapcsolatos megfelelő követelményeket, amelyeket azon helyszínekkel kapcsolatban kell előírni, ahol az EMIR-ben meghatározott, tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket kötnek. E követelmények kiterjedhetnek az átláthatósággal, a hozzáféréssel, a megbízások teljesítésével, a felügyelettel, a szilárdsággal és a rendszerbiztonsággal, valamint egyebekkel kapcsolatos követelményekre. |
| --- | --- |

(53a)

Az egységes és hatékony jogszabályok biztosítása érdekében, valamint a kereskedés és kereskedés utáni szakasz közötti szoros kapcsolatok miatt ezt a rendeletet hozzá kell igazítani a 2004/39/EK irányelvhez, amely meg fogja határozni a kereskedési helyszínnel kapcsolatos megfelelő követelményeket, amelyeket azon helyszínekkel kapcsolatban kell előírni, ahol az EMIR-ben meghatározott, tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket kötnek. E követelmények kiterjedhetnek az átláthatósággal, a hozzáféréssel, a megbízások teljesítésével, a felügyelettel, a szilárdsággal és a rendszerbiztonsággal, valamint egyebekkel kapcsolatos követelményekre.

| (53b) | Az összetett derivatívatermékek helyi hatóságok számára történő értékesítése különös figyelmet igényel. A Bizottság 2004/39/EK irányelv következő felülvizsgálatába e kérdés kezelése céljából külön javaslatokat vesz fel. Ezek a javaslatok az átvilágítással, a tájékoztatással és a közzététellel kapcsolatos különös követelményeket fognak tartalmazni, |
| --- | --- |

(53b)

Az összetett derivatívatermékek helyi hatóságok számára történő értékesítése különös figyelmet igényel. A Bizottság 2004/39/EK irányelv következő felülvizsgálatába e kérdés kezelése céljából külön javaslatokat vesz fel. Ezek a javaslatok az átvilágítással, a tájékoztatással és a közzététellel kapcsolatos különös követelményeket fognak tartalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   cím

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

1.   Ez a rendelet egységes követelményeket határoz meg a származtatott ügyletek vonatkozásában,
  különös rendelkezéseket állapít meg
  a tőzsdén
  kívüli származtatott ügyletek piaca átláthatóságának és kockázatkezelésének javítása érdekében
  , valamint egységes követelményeket rögzít a központi szerződő felek és a kereskedési adattárak tevékenységének folytatására vonatkozóan.

E rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében: az ESMA kidolgozza a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakasza (4)–(10) pontjának e rendelet alkalmazásában történő értelmezésére és alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat rögzítő szabályozástechnikai standardok tervezetét.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap arra, hogy a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 18]

2.   Ez a rendelet a központi szerződő felekre
  és klíringtagjaikra
  , a pénzügyi szerződő felekre és a kereskedési adattárakra alkalmazandó. A rendelet alkalmazandó a nem pénzügyi szerződő felekre, amennyiben azt előírja.

3.   Az V. cím csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése 18. pontjának a) és b) alpontjában meghatározott átruházható értékpapírokra, valamint az ugyanezen cikk 19. pontjában meghatározott pénzpiaci eszközökre alkalmazandó.

4.   E rendelet
  elszámolási kötelezettségei
  nem
  alkalmazandók a következőkre
  :

| a) | a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai, a hasonló feladatokat ellátó más nemzeti szervek, valamint az olyan állami intézmények, amelyek feladata az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel; |
| --- | --- |

a)

a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai, a hasonló feladatokat ellátó más nemzeti szervek, valamint az olyan állami intézmények, amelyek feladata az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel;

| b) | a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 4.2. szakaszában felsorolt multilaterális fejlesztési bankok; |
| --- | --- |

b)

a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 4.2. szakaszában felsorolt multilaterális fejlesztési bankok;

| ba) | a Nemzetközi Fizetések Bankja. |
| --- | --- |

ba)

a Nemzetközi Fizetések Bankja.

4a.
     
  Az e rendelet alóli további kivételeket az Európai Parlament és a Tanács külön rendeletben határozhatja meg nemzetközi standardok és egyenértékű uniós ágazati szabályozások alapján.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

| (1) | „központi szerződő fél”: olyan jogalany, amely jogilag helyettesíti az egy vagy több pénzügyi piacon kötött szerződésekben érintett ügyfeleket, miszerint vevőként lép fel valamennyi eladóval szemben, illetve eladóként valamennyi vevővel szemben, és amely egy elszámolási rendszer működtetéséért felelős; |
| --- | --- |

(1)

„központi szerződő fél”: olyan jogalany, amely jogilag helyettesíti az egy vagy több pénzügyi piacon kötött szerződésekben érintett ügyfeleket, miszerint vevőként lép fel valamennyi eladóval szemben, illetve eladóként valamennyi vevővel szemben, és amely egy elszámolási rendszer működtetéséért felelős;

| (2) | „kereskedési adattár”: olyan jogalany, amely központilag összegyűjti és kezeli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek adatait; |
| --- | --- |

(2)

„kereskedési adattár”: olyan jogalany, amely központilag összegyűjti és kezeli a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek adatait;

| (3) | „elszámolás”:
  az a folyamat, amelynek keretében valamely harmadik fél közvetlenül vagy közvetve az ügylet szerződő felei közé áll annak érdekében, hogy jogaikat és kötelezettségeiket felvállalja
  ; |
| --- | --- |

(3)

„elszámolás”:
  az a folyamat, amelynek keretében valamely harmadik fél közvetlenül vagy közvetve az ügylet szerződő felei közé áll annak érdekében, hogy jogaikat és kötelezettségeiket felvállalja
  ;

| (4) | „derivatívakategória”: a ▐ származtatott
  termékek
  olyan alcsoportja,
  amelynek tagjai
  közös
  és
  alapvető jellemzőkkel rendelkeznek
  , amelyek közé tartozik legalább az alapul szolgáló eszközzel meglévő kapcsolat, az alapul szolgáló eszköz típusa, a kifizetési profil és a névleges pénznem; Az azonos kategóriába tartozó származtatott ügyletek eltérő esedékességgel rendelkezhetnek
  ; |
| --- | --- |

(4)

„derivatívakategória”: a ▐ származtatott
  termékek
  olyan alcsoportja,
  amelynek tagjai
  közös
  és
  alapvető jellemzőkkel rendelkeznek
  , amelyek közé tartozik legalább az alapul szolgáló eszközzel meglévő kapcsolat, az alapul szolgáló eszköz típusa, a kifizetési profil és a névleges pénznem; Az azonos kategóriába tartozó származtatott ügyletek eltérő esedékességgel rendelkezhetnek
  ;

| (5) | „tőzsdén kívüli (OTC, over the counter) származtatott ügyletek”: olyan származtatott ügyletek, amelyeknek végrehajtására nem szabályozott piacon
  vagy a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon vagy a
  szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és a tanácsi
  irányelv

   (21)

  szerint létrehozott bármely más, ezen ügyleteket központi szerződő fél bevonásával elszámoló szervezett kereskedési helyszínen
  kerül sor; |
| --- | --- |

(5)

„tőzsdén kívüli (OTC, over the counter) származtatott ügyletek”: olyan származtatott ügyletek, amelyeknek végrehajtására nem szabályozott piacon
  vagy a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon vagy a
  szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és a tanácsi
  irányelv

   (21)

  szerint létrehozott bármely más, ezen ügyleteket központi szerződő fél bevonásával elszámoló szervezett kereskedési helyszínen
  kerül sor;

| (5a) | „szabályozott piac”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott multilaterális rendszer; |
| --- | --- |

(5a)

„szabályozott piac”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott multilaterális rendszer;

| (5b) | „multilaterális kereskedési rendszer (MTF)”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott multilaterális rendszer; |
| --- | --- |

(5b)

„multilaterális kereskedési rendszer (MTF)”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott multilaterális rendszer;

| (6) | „pénzügyi szerződő fél”:
  az Unión belül alapított vállalkozás, amely
  a 2004/39/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett
  befektetési
  vállalkozás
  , a 2006/48/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett hitelintézet
  , a 73/239/EGK irányelvben meghatározott e
  ngedélyezett
  biztosítási
  vállalkozás
  , a 2002/83/EK irányelvben meghatározott, életbiztosítással foglalkozó
  engedélyezett biztosító
  , a 2005/68/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett viszontbiztosító
  , a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott, átruházható értékpapírokkal foglalkozó
  engedélyezett
  kollektív befektetési
  vállalkozás
  (ÁÉKBV), a 2003/41/EK irányelvben meghatározott, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató
  engedélyezett intézmény
  vagy a 2011/61/EU irányelvben meghatározott
  engedélyezett
  alternatív befektetési
  alap
  ; |
| --- | --- |

(6)

„pénzügyi szerződő fél”:
  az Unión belül alapított vállalkozás, amely
  a 2004/39/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett
  befektetési
  vállalkozás
  , a 2006/48/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett hitelintézet
  , a 73/239/EGK irányelvben meghatározott e
  ngedélyezett
  biztosítási
  vállalkozás
  , a 2002/83/EK irányelvben meghatározott, életbiztosítással foglalkozó
  engedélyezett biztosító
  , a 2005/68/EK irányelvben meghatározott
  engedélyezett viszontbiztosító
  , a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott, átruházható értékpapírokkal foglalkozó
  engedélyezett
  kollektív befektetési
  vállalkozás
  (ÁÉKBV), a 2003/41/EK irányelvben meghatározott, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató
  engedélyezett intézmény
  vagy a 2011/61/EU irányelvben meghatározott
  engedélyezett
  alternatív befektetési
  alap
  ;

| (7) | „nem pénzügyi szerződő fél”:
  az (1) és
  (6) pontban említett jogalanyoktól eltérő, az Unióban székhellyel rendelkező vállalkozás; |
| --- | --- |

(7)

„nem pénzügyi szerződő fél”:
  az (1) és
  (6) pontban említett jogalanyoktól eltérő, az Unióban székhellyel rendelkező vállalkozás;

| (7a) | „foglalkoztatóinyugdíj-rendszer”: a 2003/41/EK irányelv értelmében létrehozott nyugdíjrendszer, ideértve a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény irányításáért felelős és annak nevében eljáró, a fenti irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyezett szerveket vagy a fenti irányelv 19. cikkének (1) bekezdése szerinti megbízott vagyonkezelőket, illetve a nemzeti jog alapján a nyugdíj nyújtása céljából ilyen rendszerként elismert bármely más rendszert; |
| --- | --- |

(7a)

„foglalkoztatóinyugdíj-rendszer”: a 2003/41/EK irányelv értelmében létrehozott nyugdíjrendszer, ideértve a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény irányításáért felelős és annak nevében eljáró, a fenti irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyezett szerveket vagy a fenti irányelv 19. cikkének (1) bekezdése szerinti megbízott vagyonkezelőket, illetve a nemzeti jog alapján a nyugdíj nyújtása céljából ilyen rendszerként elismert bármely más rendszert;

| (8) | „partner-hitelkockázat”: annak a kockázata, hogy egy adott ügylet partnere nem teljesít az ügylet pénzáramlásainak végső lezárása előtt; |
| --- | --- |

(8)

„partner-hitelkockázat”: annak a kockázata, hogy egy adott ügylet partnere nem teljesít az ügylet pénzáramlásainak végső lezárása előtt;

| (9) | „interoperabilitási megállapodás”: két vagy több központi szerződő fél közötti olyan megállapodás, amely az ügyletek rendszereken átnyúló végrehajtását foglalja magában; |
| --- | --- |

(9)

„interoperabilitási megállapodás”: két vagy több központi szerződő fél közötti olyan megállapodás, amely az ügyletek rendszereken átnyúló végrehajtását foglalja magában;

| (10) | „illetékes hatóság”: a minden egyes tagállam által a 18. cikkel összhangban kijelölt hatóság,
  vagy egy vagy több ESA
  ; [Mód. 5] |
| --- | --- |

(10)

„illetékes hatóság”: a minden egyes tagállam által a 18. cikkel összhangban kijelölt hatóság,
  vagy egy vagy több ESA
  ; [Mód. 5]

| (11) | „klíringtag”: a központi szerződő félben részt vevő vállalkozás, amely az e részvételből eredő pénzügyi kötelezettségek teljesítéséért felelős; |
| --- | --- |

(11)

„klíringtag”: a központi szerződő félben részt vevő vállalkozás, amely az e részvételből eredő pénzügyi kötelezettségek teljesítéséért felelős;

| (12) | „ügyfél”: valamely klíringtaggal
  vagy annak egyik leányvállalatával
  olyan
  közvetlen vagy közvetett
  szerződéses kapcsolatban álló vállalkozás, amely kapcsolat lehetővé teszi a vállalkozás számára ügyleteinek az adott központi szerződő fél
  adott klíringtag általi használatán keresztül
  történő elszámolását; |
| --- | --- |

(12)

„ügyfél”: valamely klíringtaggal
  vagy annak egyik leányvállalatával
  olyan
  közvetlen vagy közvetett
  szerződéses kapcsolatban álló vállalkozás, amely kapcsolat lehetővé teszi a vállalkozás számára ügyleteinek az adott központi szerződő fél
  adott klíringtag általi használatán keresztül
  történő elszámolását;

| (13) | „befolyásoló részesedés”: központi szerződő félben vagy kereskedési adattárban fennálló bármely olyan közvetlen vagy közvetett részesedés, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-át képviseli a 2004/109/EK irányelv 9. és 10. cikkében meghatározottak szerint, figyelembe véve az említett irányelv 12. cikke (4) és (5) bekezdésében meghatározott, a szavazati jogok összesítésére vonatkozó feltételeket, vagy amely lehetővé teszi jelentős befolyás gyakorlását azon központi szerződő fél vagy kereskedési adattár irányítása felett, amelyben a részesedés fennáll; |
| --- | --- |

(13)

„befolyásoló részesedés”: központi szerződő félben vagy kereskedési adattárban fennálló bármely olyan közvetlen vagy közvetett részesedés, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-át képviseli a 2004/109/EK irányelv 9. és 10. cikkében meghatározottak szerint, figyelembe véve az említett irányelv 12. cikke (4) és (5) bekezdésében meghatározott, a szavazati jogok összesítésére vonatkozó feltételeket, vagy amely lehetővé teszi jelentős befolyás gyakorlását azon központi szerződő fél vagy kereskedési adattár irányítása felett, amelyben a részesedés fennáll;

| (14) | „anyavállalat”: a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv 1. és 2. cikke szerinti anyavállalat (22); |
| --- | --- |

(14)

„anyavállalat”: a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv 1. és 2. cikke szerinti anyavállalat (22);

| (15) | „leányvállalat”: a 83/349/EGK irányelv 1. és 2. cikke szerinti leányvállalat, ideértve a végső anyavállalat leányvállalatának bármely leányvállalatát is; |
| --- | --- |

(15)

„leányvállalat”: a 83/349/EGK irányelv 1. és 2. cikke szerinti leányvállalat, ideértve a végső anyavállalat leányvállalatának bármely leányvállalatát is;

| (16) | „ellenőrzés”: a 83/349/EGK irányelv 1. cikkében meghatározott ellenőrzés; |
| --- | --- |

(16)

„ellenőrzés”: a 83/349/EGK irányelv 1. cikkében meghatározott ellenőrzés;

| (17) | „szoros kapcsolatok”: olyan helyzet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy kapcsolódik össze, aminek módja:






  a) | részesedés, amely valamely vállalkozás szavazati jogai vagy tőkéje 20 %-ának vagy ennél nagyobb részének közvetlen vagy ellenőrzés útján történő tulajdonlása; |
| --- | --- | --- |

(17)

„szoros kapcsolatok”: olyan helyzet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy kapcsolódik össze, aminek módja:

a)

részesedés, amely valamely vállalkozás szavazati jogai vagy tőkéje 20 %-ának vagy ennél nagyobb részének közvetlen vagy ellenőrzés útján történő tulajdonlása;

| b) | ellenőrzés, amely az anyavállalat és a leányvállalat közötti kapcsolat a 83/349/EGK irányelv 1. cikke (1) és (2) bekezdésében említett minden esetben, vagy hasonló kapcsolat bármely természetes vagy jogi személy és valamely vállalkozás között, a leányvállalat leányvállalatát is azon anyavállalat leányvállalatának tekintve, amely e vállalkozások élén áll. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzés, amely az anyavállalat és a leányvállalat közötti kapcsolat a 83/349/EGK irányelv 1. cikke (1) és (2) bekezdésében említett minden esetben, vagy hasonló kapcsolat bármely természetes vagy jogi személy és valamely vállalkozás között, a leányvállalat leányvállalatát is azon anyavállalat leányvállalatának tekintve, amely e vállalkozások élén áll.

Úgyszintén az ilyen személyek közötti szoros kapcsolatnak kell tekinteni azt a helyzetet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy ellenőrzési kapcsolat révén tartósan kapcsolódik ugyanazon személyhez.

| (18) | „tőke”: a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK irányelv 22. cikke szerinti tőke, amennyiben azt befizették, hozzáadva a kapcsolódó névértéken felüli befizetéseket, ha rendes működés közben képes a veszteségek teljes elvonására, csőd vagy felszámolás esetén pedig az összes többi követelés után következik a rangsorban; |
| --- | --- |

(18)

„tőke”: a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK irányelv 22. cikke szerinti tőke, amennyiben azt befizették, hozzáadva a kapcsolódó névértéken felüli befizetéseket, ha rendes működés közben képes a veszteségek teljes elvonására, csőd vagy felszámolás esetén pedig az összes többi követelés után következik a rangsorban;

| (19) | „tartalékok” a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK tanácsi rendelet (23) 9. cikke szerinti tartalékok, valamint a végső eredmény felhasználásának következtében áthozott eredménytartalék; |
| --- | --- |

(19)

„tartalékok” a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK tanácsi rendelet (23) 9. cikke szerinti tartalékok, valamint a végső eredmény felhasználásának következtében áthozott eredménytartalék;

| (20) | „igazgatóság”: a nemzeti társasági joggal összhangban az igazgatótanács, a felügyelőbizottság, vagy mindkettő; |
| --- | --- |

(20)

„igazgatóság”: a nemzeti társasági joggal összhangban az igazgatótanács, a felügyelőbizottság, vagy mindkettő;

| (21) | „független igazgatósági tag”: az igazgatóság olyan tagja, amelynek nincsen
  és nem is volt
  a központi szerződő féllel, annak többségi részvényesével vagy részvényeseivel, vezetésével, vagy klíringtagjaival vagy azok vezetésével összeférhetetlenséget eredményező üzleti, családi vagy más kapcsolata; |
| --- | --- |

(21)

„független igazgatósági tag”: az igazgatóság olyan tagja, amelynek nincsen
  és nem is volt
  a központi szerződő féllel, annak többségi részvényesével vagy részvényeseivel, vezetésével, vagy klíringtagjaival vagy azok vezetésével összeférhetetlenséget eredményező üzleti, családi vagy más kapcsolata;

| (22) | „felsővezetés”: a központi szerződő fél üzleti tevékenységét ténylegesen irányító személy vagy személyek, valamint az igazgatóság ügyvezető tagja vagy tagjai; |
| --- | --- |

(22)

„felsővezetés”: a központi szerződő fél üzleti tevékenységét ténylegesen irányító személy vagy személyek, valamint az igazgatóság ügyvezető tagja vagy tagjai;

| (22a) | „harmadik országok klíringpartnerei”: harmadik országokban bejegyzett olyan vállalkozások, amelyek egyenértékűek a pénzügyi szerződő felekkel vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő felekkel; ez abban az esetben áll fenn, ha az érintett, harmadik országban bejegyzett vállalkozás pénzügyi szerződő félként vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő félként kerülne besorolásra, ha székhelye az Unión belül lenne; |
| --- | --- |

(22a)

„harmadik országok klíringpartnerei”: harmadik országokban bejegyzett olyan vállalkozások, amelyek egyenértékűek a pénzügyi szerződő felekkel vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő felekkel; ez abban az esetben áll fenn, ha az érintett, harmadik országban bejegyzett vállalkozás pénzügyi szerződő félként vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő félként kerülne besorolásra, ha székhelye az Unión belül lenne;

| (22b) | „elkülönítés”: legalább azt jelenti, hogy valamely személy eszközei és pozíciói nem használhatók fel olyan más személy kötelezettségei vagy vele szembeni követelések teljesítésére, akitől őt el kell különíteni, és ilyen célokra nem bocsáthatók rendelkezésre, különösen valamely klíringtag fizetésképtelensége esetén; |
| --- | --- |

(22b)

„elkülönítés”: legalább azt jelenti, hogy valamely személy eszközei és pozíciói nem használhatók fel olyan más személy kötelezettségei vagy vele szembeni követelések teljesítésére, akitől őt el kell különíteni, és ilyen célokra nem bocsáthatók rendelkezésre, különösen valamely klíringtag fizetésképtelensége esetén;

| (22c) | „ügyletösszevonás”: az a folyamat, amely során a származtatott ügyletek adott csoportját ügyletek olyan más csoportjával jogilag helyettesítik, amely ügyletek a folyamatban résztvevők szempontjából a következőkkel jellemezhetők:










  a) | kisebb ügyletszám és aggregált összesített névérték; valamint |
| --- | --- | --- |

(22c)

„ügyletösszevonás”: az a folyamat, amely során a származtatott ügyletek adott csoportját ügyletek olyan más csoportjával jogilag helyettesítik, amely ügyletek a folyamatban résztvevők szempontjából a következőkkel jellemezhetők:

a)

kisebb ügyletszám és aggregált összesített névérték; valamint

| b) | a származtatott ügyletek eredeti csoportjával azonos vagy ahhoz hasonló kockázati profil; |
| --- | --- |

b)

a származtatott ügyletek eredeti csoportjával azonos vagy ahhoz hasonló kockázati profil;

| (22d) | „összehangolt fellépés”: a 2004/109/EK irányelv 10. cikkének a) bekezdésében meghatározott összehangolt fellépés. |
| --- | --- |

(22d)

„összehangolt fellépés”: a 2004/109/EK irányelv 10. cikkének a) bekezdésében meghatározott összehangolt fellépés.

2.
     
  Az első bekezdés (22a) pontja következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA kidolgozza a szabályozástechnikai standardok tervezetét, amelyek részletesebben meghatározzák a harmadik országokban bejegyzett vállalkozások harmadik országbeli klíringpartnerként történő besorolására vonatkozó feltételeket.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

II.   cím

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolása, az azokkal kapcsolatos jelentéstétel és kockázatcsökkentés

3. cikk

Elszámolási kötelezettség

1.   A pénzügyi szerződő fél
  vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő fél
  valamennyi, más pénzügyi szerződő féllel
  vagy a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő féllel
  kötött és a 4. cikk értelmében központi elszámolásra alkalmas tőzsdén kívüli származtatott ügyletet a 4. cikk (4) bekezdésében említett jegyzékben felsorolt központi szerződő felek bevonásával számol el.

Ez az elszámolási kötelezettség alkalmazandó azon pénzügyi szerződő felekre és
  az első bekezdésben
  említett azon nem pénzügyi szerződő felekre, amelyek harmadik országok
  klíringpartnereivel
  kötnek központi elszámolásra alkalmas származtatott ügyleteket.

Az adott derivatívakategória tekintetében az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja előtt kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mentesülnek az elszámolási kötelezettség alól.

Ez az elszámolási kötelezettség alkalmazandó minden olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletre, amelyet az EÉPH által a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében a származtatott ügyletek adott kategóriájának az elszámolási kötelezettség teljesítésével kapcsolatos alkalmasságáról hozott határozat nyilvánosságra hozatala után kötnek.

(1a)
     
  Az elszámolási kötelezettség nem áll fenn ugyanazon anyavállalat leányvállalatai vagy egy anyavállalat és leányvállalata között kötött származtatott ügyletek esetén. E rendelkezés céljából „anyavállalatnak” és „leányvállalatnak” az Unió idevágó jogszabályai szerint ekként meghatározott vállalkozások minősülnek. A 6. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettséget, valamint a 8. cikk szerinti, kockázatcsökkentési technikákra vonatkozó kötelezettségeket ez a kivétel nem érinti.

A mentesítés csak akkor alkalmazandó, ha az érintett anyavállalat először írásban bejelentette a letelepedése szerint tagállam illetékes hatóságához, hogy alkalmazni kívánják a mentesítést. A bejelentést a mentesítés alkalmazása előtt legalább harminc naptári nappal meg kell tenni. Az illetékes hatóság köteles biztosítani, hogy a mentesítést kizárólag a valamennyi alábbi feltételt kielégítő származtatott ügyletek tekintetében alkalmazzák:

| a) | az egyazon anyavállalathoz tartozó leányvállalatok vagy az anyavállalat és a leányvállalat közötti származtatott ügyleteket gazdasági okok indokolják, |
| --- | --- |

a)

az egyazon anyavállalathoz tartozó leányvállalatok vagy az anyavállalat és a leányvállalat közötti származtatott ügyleteket gazdasági okok indokolják,

| b) | a mentesítés alkalmazása nem növeli a pénzügyi rendszer rendszerszintű kockázatát, |
| --- | --- |

b)

a mentesítés alkalmazása nem növeli a pénzügyi rendszer rendszerszintű kockázatát,

| c) | nem vonatkoznak jogi korlátozások az egyazon anyavállalathoz tartozó leányvállalatok vagy az anyavállalat és a leányvállalat közötti tőkeáramlásokra. |
| --- | --- |

c)

nem vonatkoznak jogi korlátozások az egyazon anyavállalathoz tartozó leányvállalatok vagy az anyavállalat és a leányvállalat közötti tőkeáramlásokra.

2.   Az (1) bekezdésben említett elszámolási kötelezettség teljesítése céljából a pénzügyi szerződő felek és a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő felek klíringtaggá ▐ válnak
  , vagy ügyleteiket a központi szerződő félnél a 2004/39/EK irányelv követelményeinek megfelelő befektetési vállalkozáson vagy hitelintézeten keresztül számolják el
  .

4. cikk

Az elszámolási kötelezettség alkalmazhatósága

1.   Amennyiben az illetékes hatóság a 10. vagy 11. cikk értelmében engedélyezte valamely központi szerződő fél részére egy adott derivatívakategória elszámolását, haladéktalanul értesíti az EÉPH-t a felhatalmazásról és felkéri, hogy hozzon határozatot a 3. cikkben említett elszámolási kötelezettség adott derivatívakategóriára való alkalmazhatóságáról.

1a.
     
  Amennyiben egy harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felet a 23. cikknek megfelelően elismernek, a harmadik ország érintett illetékes hatósága a 23. cikk (4) bekezdésében említett együttműködési megállapodások alkalmazásával tájékoztatja az EÉPH-t a származtatott ügyletek azon kategóriáiról, amelyekkel kapcsolatban az adott központi szerződő fél megkapta a jogot az elszámolási szolgáltatások nyújtására az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és/vagy ügyfelek számára.

2.   Az EÉPH az (1) bekezdésben említett értesítés és felkérés kézhezvételét követően hat hónapon belül határozatot hoz, amelynek címzettje az őt felkérő illetékes hatóság, és amely megállapítja a következőket:

| a) | alkalmas-e az adott derivatívakategória a 3. cikk értelmében vett elszámolási kötelezettség teljesítésére; |
| --- | --- |

a)

alkalmas-e az adott derivatívakategória a 3. cikk értelmében vett elszámolási kötelezettség teljesítésére;

| b) | azt
  a jövőbeli
  időpontot, amelytől kezdve az elszámolási kötelezettség hatályos
  , beleértve azt az időtartamot is, amelyen belül a szerződő felek vagy a szerződő felek kategóriái az elszámolási kötelezettség hatálya alá fognak tartozni
  .
  Ez az időpont nem eshet korábbi időpontra, mint az elszámolási kötelezettség előírásának időpontja, |
| --- | --- |

b)

azt
  a jövőbeli
  időpontot, amelytől kezdve az elszámolási kötelezettség hatályos
  , beleértve azt az időtartamot is, amelyen belül a szerződő felek vagy a szerződő felek kategóriái az elszámolási kötelezettség hatálya alá fognak tartozni
  .
  Ez az időpont nem eshet korábbi időpontra, mint az elszámolási kötelezettség előírásának időpontja,

| ba) | vonatkozik-e és milyen feltételekkel vonatkozik az elszámolási kötelezettség a harmadik országbeli személyekkel kötött ügyletekre. |
| --- | --- |

ba)

vonatkozik-e és milyen feltételekkel vonatkozik az elszámolási kötelezettség a harmadik országbeli személyekkel kötött ügyletekre.

A határozat meghozatala előtt az ESMA nyilvános konzultációt folytat a piaci szereplők, valamint a tárgyban érdekelt és abban szakértelemmel rendelkező nem piaci szereplők részvételével, és felveszi a kapcsolatot az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ESRB) és a harmadik országok illetékes hatóságaival. A konzultációk összefoglalóját egy hónapon belül közzé kell tenni, és kérésre hozzáférhetőek lesznek a nyilvános és egyéb konzultációkra vonatkozó további információk is.

2a.
     
  Az EÉPH saját kezdeményezésre, a (3) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban, amelyek megfelelnek az elszámolási kötelezettség követelményének, de amelyek elszámolására még egyik központi szerződő fél sem kapott engedélyt.

A származtatott ügyletek e kategóriájának azonosítása után az EÉPH a származtatott ügyletek e kategóriájának elszámolására irányuló javaslatok kidolgozására vonatkozó felhívást tesz közzé.

3.   Az EÉPH a következőkre alapozza döntését:

| a) | a pénzügyi rendszerben rejlő rendszerszintű kockázat csökkentése,
  ideértve az egymáshoz szorosan kapcsolódó szerződő felek fizetési kötelezettségeinek potenciális nemteljesítését és a pozíciók átláthatatlanságát; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi rendszerben rejlő rendszerszintű kockázat csökkentése,
  ideértve az egymáshoz szorosan kapcsolódó szerződő felek fizetési kötelezettségeinek potenciális nemteljesítését és a pozíciók átláthatatlanságát;

| b) | az ügyletek likviditása; |
| --- | --- |

b)

az ügyletek likviditása;

| c) | tisztességes, megbízható és általánosan elfogadott
  árazási
  források
  hozzáférhetősége. |
| --- | --- |

c)

tisztességes, megbízható és általánosan elfogadott
  árazási
  források
  hozzáférhetősége.

▐

A fenti kritériumok alkalmazásakor az EÉPH figyelembe veszi a nemzetközi konszenzust is.

A döntés meghozatala előtt az EÉPH nyilvános konzultációt szervez és szükség esetén konzultál a harmadik országok illetékes hatóságaival.

4.   Az EÉPH a (2) bekezdés szerinti minden döntést haladéktalanul közzétesz egy jegyzékben. A jegyzék tartalmazza a központi elszámolásra alkalmas derivatívakategóriákat, valamint az elszámolásukra felhatalmazott központi szerződő feleket. Az EÉPH rendszeresen frissíti ezt a jegyzéket.

Az EÉPH rendszeresen felülvizsgálja és szükség esetén módosítja döntéseit.

5.   Az EÉPH saját kezdeményezésre és az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) konzultálva azonosítja és a Bizottság felé jelzi azon
  derivatívakategóriát
  , amelyet bele kellene foglalni jegyzékébe,
  és amely alkalmas az elszámolási kötelezettségre,
  de amely elszámolására még egyik központi szerződő fél sem kapott
  engedélyt. Az ilyen derivatívakategória azonosítását követően az EÉPH felhívást tesz közzé az ezek elszámolására irányuló javaslatoknak a központi szerződő felek általi kidolgozására, és közzéteszi azon javaslatok listáját, amelyekre felhívást tett közzé.

5a.
     
  A derivatívakategória már nem tekinthető elszámolási kötelezettségre alkalmasnak, ha nincs olyan központi szerződő fél, amelyet az EÉPH engedélyezett vagy amelyet az e rendelet szerinti elszámolásra engedélyezettként elismert, vagy ha nincs olyan központi szerződő fél, amely a derivatívakategóriát el akarná számolni.

6.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA kidolgozza
  a következőket meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  :

| a) | az (1) bekezdésben említett értesítésbe belefoglalandó adatok; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett értesítésbe belefoglalandó adatok;

| b) | a (3) bekezdésben említett feltételek; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett feltételek;

| c) | a (4) bekezdésben említett jegyzékbe belefoglalandó adatok. |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdésben említett jegyzékbe belefoglalandó adatok.

A (4) bekezdésben említett jegyzék részleteinek legalább pontosan és egyértelműen azonosítaniuk kell az elszámolási kötelezettség tárgyát képező derivatívakategóriát.

Az ESMA az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  .

Az
  (1) bekezdésben említett döntéshozatal előtt az
  ESMA
  nyilvános konzultációt folytat a piaci résztvevőkkel.

  [Mód. 20]

4a. cikk

A származtatott ügyletek hatékony és következetes globális szabályozásának előmozdítása érdekében a Bizottság javaslatokat nyújthat be a Tanácsnak megfelelő felhatalmazás érdekében a 7. cikkben említett, harmadik országokban pénzügyi és nem pénzügyi szerződő felek által kötött ügyletekre alkalmazandó hatékony, egyenértékű szabályozással kapcsolatos megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásra.

4b. cikk

Nyilvános jegyzék

1.
     
  Az EÉPH az elszámolási kötelezettség céljából nyilvános jegyzéket hoz létre és vezet. A jegyzék az EÉPH honlapján a nyilvánosság számára hozzáférhető.

2.
     
  A jegyzék legalább a következőket tartalmazza:

| a) | a 3. cikknek megfelelően elszámolási kötelezettség alá vont derivatívakategóriák; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikknek megfelelően elszámolási kötelezettség alá vont derivatívakategóriák;

| b) | az elszámolási kötelezettség céljából igénybe vehető központi szerződő felek; |
| --- | --- |

b)

az elszámolási kötelezettség céljából igénybe vehető központi szerződő felek;

| c) | az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja, beleértve a fokozatos végrehajtást is; |
| --- | --- |

c)

az elszámolási kötelezettség hatálybalépésének időpontja, beleértve a fokozatos végrehajtást is;

| d) | az EÉPH által a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban meghatározott derivatívakategóriák. |
| --- | --- |

d)

az EÉPH által a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban meghatározott derivatívakategóriák.

3.
     
  Amennyiben valamely illetékes hatóság vagy valamely harmadik ország megfelelő illetékes hatósága visszavonta az adott derivatívakategória elszámolására irányuló engedélyt, az EÉPH ezt a központi szerződő felet haladéktalanul törli a jegyzékből az említett derivatívakategória tekintetében.

4.
     
  A jegyzéket az EÉPH rendszeresen frissíti.

5.
     
  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozhatja a végrehajtás-technikai standardok tervezetét az (1) bekezdésben említett nyilvános jegyzékben feltüntetendő adatok meghatározása céljából.

Az EÉPH az ilyen végrehajtás-technikai standardtervezetet 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikke szerinti elfogadására.
  .[Mód. 19]

5. cikk

A központi szerződő félhez való hozzáférés

1.
     Az a központi szerződő fél, amely számára engedélyezték az arra alkalmas, tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolását, ezen ügyletek elszámolását
  átláthatóan, tisztességesen és
  megkülönböztetésmentesen, a végrehajtás helyszínétől függetlenül
  , és lehetőség szerint nyílt nemzetközi ipari szabványok alapján
  elvégzi
  , amennyiben ez nem veszélyezteti a kockázatcsökkentést. A diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a központi szerződő felek elfogadják a különböző helyszíneken végrehajtott ügyletek elszámolását, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a központi szerződő fél által előírt vagy rá alkalmazandó működési, technikai és jogi, valamint hozzáférési és kockázatkezelési követelményeknek, függetlenül az adott, tőzsdén kívüli származtatott ügylet szerződő felek általi megkötésének alapjául szolgáló szerződés dokumentációjától.

1a.
     
  A központi szerződő fél egyértelmű kedvezőtlen vagy kedvező választ ad a tőzsdén kívüli származtatott ügylet elszámolását kérő kereskedési helyszínnek, kérése feldolgozásától számított három hónapon belül.

Abban az esetben, ha egy központi szerződő fél megtagadja egy kereskedési helyszíntől származó tőzsdén kívüli származtatott ügylet elszámolását, a kereskedési helyszínnek világos és kimerítő indokolást kell adni.

A kereskedési helyszín a kérelem elutasítását követően legalább három hónapos várakozási idő után újabb hozzáférési kérelmet nyújthat be.

Nézeteltérés esetén az EÉPH rendezi az illetékes hatóságok közötti vitákat az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke szerint.

1b.
     
  A 68. cikkben említett, a Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézett jelentések céljából az EÉPH nyomon követi a központi szerződő felekhez való hozzáférést, és egyes gyakorlatok hatását a versenyképességre, beleértve a kizárólagos engedélyezési gyakorlatok alkalmazását.

6. cikk

Jelentéstételi kötelezettség

1.   A származtatott
  ügyleteket jelenteni kell
  valamely, az 51. cikkel összhangban nyilvántartásba vett kereskedési adattárnak.
  A szerződő felek minden általuk megkötött származtatott ügylet részleteit, az ügylet lényegi módosítását, megújítását és megszűnését jelentik.
  Ezen információkat legkésőbb az ügylet
  megkötését, módosítását, megújítását
  vagy
  megszűnését
  követő munkanapon kell jelenteni
  , kivéve, ha erről az (5) bekezdés értelmében elfogadott aktus rendelkezik. Ebben az esetben a szerződés megállapodás szerinti lejárata, illetve a tevékenység megszűnése – az idő előtti megszüntetéssel ellentétben – nem számít módosításnak. A származtatott ügylettel kapcsolatos információkat legkésőbb az ügylet végrehajtása, illetve későbbi módosítása után egy munkanappal kell jelenteni. Munkanapnak számítanak azok a napok, amelyek mindkét szerződő fél – illetve az ügylet központi szerződő felek bevonásával történő elszámolása esetén az érintett központi szerződő fél – számára munkanapnak számítanak. Ugyanakkor a jelentéshez szükséges összes információt öt éven át meg kell őrizniük.

A harmadik felek jogosultak az (1) albekezdésben említett jelentéseket az eredeti szerződő felek tekintetében megtenni, amennyiben biztosított, hogy az ügylet egyetlen részlete sem kerül jelentésre kétszer.

Az első albekezdés szerinti jelentési kötelezettséget annak a központi szerződő félnek kell teljesítenie, amelyik az elszámolási kötelezettség alá eső származtatott ügyleteket elszámolta. Amennyiben a származtatott ügyletek összevont ügylet részét képezik, az első albekezdés szerinti jelentési kötelezettségeket az ügyletösszevonást végző szolgáltatónak kell teljesítenie.

Az ESMA feladata ellenőrizni, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében bevezethető-e visszamenőleges hatályú jelentéstételi kötelezettség, amennyiben ezek az információk elengedhetetlenek a
  felügyeleti
  hatóságok számára. Az ESMA a döntéshozatal során figyelembe veszi a következő kritériumokat:

| a) | a jelentéstétel technikai követelményei (különösen, hogy a tranzakciókat elektronikus úton rögzítették-e); |
| --- | --- |

a)

a jelentéstétel technikai követelményei (különösen, hogy a tranzakciókat elektronikus úton rögzítették-e);

| b) | a nyitott tranzakciók hátralevő futamideje. |
| --- | --- |

b)

a nyitott tranzakciók hátralevő futamideje.

A döntéshozatal előtt az ESMA nyilvános konzultációt folytat a piaci résztvevőkkel.

  [Mód. 14 és 15]

2.   
  Valamennyi jelentést a nemzetközi ipar nyílt szabványainak megfelelően kell benyújtani.

3.   A jelentéstételi kötelezettség hatálya alá tartozó szerződő fél a származtatott ügylet részleteinek jelentését átruházhatja a másik szerződő félre
  vagy harmadik félre
  .

Az a szerződő fél, amely a másik szerződő fél nevében jelenti egy ügylet valamennyi részletét egy kereskedési adattárnak, nem sérti meg az ügylet, illetve törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés által előírt, információközlésre vonatkozó korlátozást.

A közzététel semmiféle felelősséget nem
  hárít
  a jelentéstevő jogalanyra, annak igazgatóira vagy munkavállalóira,
  illetve a képviseletében eljáró más személyekre
  .

4.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val, a KBER-rel és az ERKT-val együttműködésben kidolgozza a szabályozástechnikai standardok tervezetét
  az (1) és (2) bekezdésben említett bejelentések részleteinek és típusának meghatározására a származtatott ügyletek különböző osztályai
  , csoportjai vagy kategóriái, illetve bármely visszaható hatály esetében, beleértve az összes elektronikusan rögzített származtatott ügylet utólagos bejelentését és jelentését, továbbá a rendelet hatálybalépése előtt megkötött, nyitott származtatott ügyletek visszaható hatályú jelentése kritériumainak és feltételeinek meghatározására.

A jelentések legalább az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | az ügyletben részt vevő felek, és – amennyiben ezektől eltér – az ügyletből származó jogok és kötelezettségek kedvezményezettjének megfelelő azonosítása; |
| --- | --- |

a)

az ügyletben részt vevő felek, és – amennyiben ezektől eltér – az ügyletből származó jogok és kötelezettségek kedvezményezettjének megfelelő azonosítása;

| b) | az ügylet főbb jellemzői, ideértve a típust, az alapul szolgáló eszközt, a lejáratot
  , a végrehajtást, a teljesítési határidőt, az árra vonatkozó adatokat
  és a névleges értéket; |
| --- | --- |

b)

az ügylet főbb jellemzői, ideértve a típust, az alapul szolgáló eszközt, a lejáratot
  , a végrehajtást, a teljesítési határidőt, az árra vonatkozó adatokat
  és a névleges értéket;

| ba) | a szabványos formátumnak nem megfelelő származtatott ügyletekre lennie kell egy olyan pozíciójelző formátumnak, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára az ügylet létezésének kimutatását és a szükséges szabályozási intézkedések megtételét. |
| --- | --- |

ba)

a szabványos formátumnak nem megfelelő származtatott ügyletekre lennie kell egy olyan pozíciójelző formátumnak, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára az ügylet létezésének kimutatását és a szükséges szabályozási intézkedések megtételét.

| bb) | egyedi ügyletazonosító. |
| --- | --- |

bb)

egyedi ügyletazonosító.

Az EÉPH az EBH-val, az EBFH-val és az Európai Rendszerkockázati Testülettel egyeztetve 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett tervezeteket.

Amennyiben a szabályozástechnikai standardok tervezete az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló [...]-i .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24)
   (25) értelmében vett nagykereskedői energiatermékeket érinti, az EÉPH konzultál az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségével (ACER-rel).

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai
  standardokat az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  . [Mód. 19]

4a.
     
  A szabályozástechnikai standardok tervezeteinek kidolgozásakor az EÉPH többek között a 2004/39/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 1287/2006/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 1. táblázatában előírt bejelentett adatokhoz igazodik.

5.   Az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az
  EÉPH az EBH-val, az EBFH-val és az Európai Rendszerkockázati Testülettel egyeztetve
  végrehajtástechnikai
  standardtervezetet
  alakít ki az (1) és (2) bekezdésben említett jelentéstételek módjának és gyakoriságának meghatározására a származtatott ügyletek különböző kategóriái esetében.

Az EÉPH az ilyen végrehajtástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

Amennyiben a szabályozástechnikai standardok tervezete [az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló] .../2011/EU rendelet (26) értelmében vett nagykereskedői energiatermékeket érinti, az EÉPH konzultál az ACER-rel.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  15.
  cikkének megfelelően
  elfogadja.

7. cikk

Nem pénzügyi szerződő felek

1.   
  A
  nem pénzügyi szerződő felekre a 6. cikk (1) bekezdésében rögzített jelentéstételi kötelezettség
  alkalmazandó
  .

2.   Amennyiben valamely nem pénzügyi szerződő fél
  oly módon tesz szert pozícióra
  a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek terén,
  hogy a pozíciók mozgóátlaga egy 50 munkanapos időszakon át meghaladja
  a (3) bekezdés b) pontja alapján meghatározandó elszámolási értékhatárt, ▐ a 3. cikkben rögzített elszámolási kötelezettség hatálya alá kerül.

Az elszámolási kötelezettség mindaddig fennmarad, amíg a nem pénzügyi szerződő fél tőzsdén kívüli származtatott ügyletekből származó nettó pozíciói és kitettségei túllépik az elszámolási értékhatárt, és megszűnik, ha ezek a nettó pozíciók és kitettségek meghatározott időn át az elszámolási értékhatár alatt maradnak.

A 2004/39/EK irányelv 48. cikkével összhangban kijelölt illetékes hatóság biztosítja az első albekezdésben foglalt kötelezettség teljesülését.

Az első albekezdésben említett elszámolási kötelezettséget az annak érvénybelépésétől számított hat hónapon belül kell teljesíteni.

2a.
     
  A (2) bekezdésben említett pozíciók kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a nem pénzügyi szerződő felek által kötött azon tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket, amelyek objektíven mérhető módon közvetlenül kapcsolódnak az adott szerződő fél kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási fedezeti tevékenységéhez.

3.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val, a KBER-rel és más érintett hatóságokkal folytatott konzultációt követően kidolgozza a következőket meghatározó
  szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  :

▐

| b) | az elszámolási értékhatár
  ; |
| --- | --- |

b)

az elszámolási értékhatár
  ;

| ba) | kritériumok annak megállapítására, hogy mely tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kapcsolódnak objektíven mérhető módon közvetlenül az adott szerződő fél kereskedelmi vagy vállalkozásfinanszírozási tevékenységéhez. |
| --- | --- |

ba)

kritériumok annak megállapítására, hogy mely tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kapcsolódnak objektíven mérhető módon közvetlenül az adott szerződő fél kereskedelmi vagy vállalkozásfinanszírozási tevékenységéhez.

Ezen értékhatárokat a szerződő fél nettó pozícióinak és kitettségeinek derivatívakategóriánkénti összege által betöltött rendszerszintű relevancia figyelembevételével határozzák meg.

Az EÉPH az EBH-val, a KBER-rel és más érintett hatóságokkal konzultálva 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottság felhatalmazást kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai
  standardoknak az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkével összhangban történő elfogadására. [Mód. 19]

▐

Az EÉPH az elszámolási határérték és az annak megállapítására vonatkozó kritériumok meghatározásának előkészítése keretében, hogy mely tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kapcsolódnak objektíven mérhető módon közvetlenül az adott szerződő fél kereskedelmi vagy vállalkozásfinanszírozási tevékenységéhez, nyilvános konzultációkat folytat, és lehetőséget nyújt a nem pénzügyi szerződő felek számára, hogy kinyilvánítsák a véleményüket.

▐

5.   A Bizottság az európai felügyeleti hatóságokkal és más érintett hatóságokkal konzultálva rendszeres időközönként felülvizsgálja és szükség esetén módosítja a (3) bekezdésben meghatározott értékhatárokat.

8. cikk

Kockázatcsökkentési technikák a nem központi szerződő felek bevonásával elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében

1.   Azon pénzügyi szerződő felek, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett azon nem pénzügyi szerződő felek, amelyek központi szerződő felek bevonása nélkül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket kötnek,
  kellő körültekintéssel
  biztosítják a működési
  , piaci
  és hitelkockázat mérésére, ellenőrzésére és csökkentésére szolgáló megfelelő
  prudenciális
  eljárások és megállapodások meglétét; ezek legalább a következőket foglalják magukban:

| a) | a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítését biztosító
  , megfelelő
  elektronikus eszközök; |
| --- | --- |

a)

a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítését biztosító
  , megfelelő
  elektronikus eszközök;

| b) | szabványosított,
  megalapozott, ellenálló és auditálható
  eljárások
  a portfóliók összeegyeztetésére, a kapcsolódó kockázatok kezelésére, a felek közötti viták korai felismerésére és rendezésére, valamint a még nyitott ügyletek értékének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

b)

szabványosított,
  megalapozott, ellenálló és auditálható
  eljárások
  a portfóliók összeegyeztetésére, a kapcsolódó kockázatok kezelésére, a felek közötti viták korai felismerésére és rendezésére, valamint a még nyitott ügyletek értékének ellenőrzésére.

A b) pont alkalmazásában a még nyitott ügyletek értékét naponta, piaci értéken kell meghatározni, a kockázatkezelési eljárások pedig előírják a biztosítékok időben történő, pontos és megfelelőképpen elkülönített cseréjét
  vagy a pénzügyi szerződő felekre vonatkozó felügyeleti tőkekövetelmények szerinti, a kockázattal arányos tőkekövetelményt.

A pénzügyi szerződő feleknek és
  a 7. cikk (2) bekezdésében említett nem pénzügyi szerződő feleknek a szerződés kezdetén felkínálják a szerződő feleknek alapletét elkülönítését.

Az EÉPH rendszeresen figyelemmel kíséri az elszámolásra nem alkalmas származtatott ügyletek terén folyó tevékenységet annak érdekében, hogy azonosítsa azon ügyletosztályokat, amelyek rendszerszintű kockázatokat támaszthatnak. Az EÉPH az ERKT-val folytatott konzultációt követően intézkedik az adott osztályban az ügyletek további felhalmozódásának megakadályozására.

Az illetékes hatóság és az EÉPH biztosítja, hogy a prudenciális eljárások és szabályok célja a szabályozói arbitrázs megelőzése az elszámolt és el nem számolt származtatott ügyletek között, és a származtatott ügyletekből származó kockázatátszállás megjelenítése.

Az EÉPH és az illetékes hatóságok a 37. cikknek megfelelően felülvizsgálják a letéti előírásokat a szabályozói arbitrázs megelőzése érdekében.

1b.
     
  A 2003/41/EK irányelv szerinti vagy olyan rendszer keretében végzett nyugdíjbefektetések esetében, amelyeket valamely tagállami jog nyugdíjtervezésre elismer, a származtatott ügyletek kockázatcsökkentésre használt rugalmas kétoldalú fedezetek tekintetében figyelembe kell venni a szerződő fél hitelképességét. A prudenciális rendelet tőkekövetelményeinek megfelelnek a központilag elszámolt ügyletekre vonatkozó tőkekövetelményeknek.

2.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza az (1) bekezdésben említett megfelelő prudenciális eljárásokra és szabályokra, illetve letételőírásokra vonatkozó iránymutatások, valamint
  a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek megkötése és az (1) bekezdés a) pontjában említett megerősítés közötti maximális időtartamot meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja. [Mód. 19]

3.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok kidolgozzák
  az (1) bekezdés b) pontjának, valamint az (1) bekezdés második albekezdésének való megfeleléshez szükséges megállapodásokat és biztosíték-, valamint tőkeszinteket meghatározó
  közös
  szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az európai felügyeleti hatóságok az említett közös szabályozástechnikai standardok tervezeteit 2012. június 30-ig nyújtják be a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap
  a szerződő fél jogi természetétől függően az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, a 1094/2010/EU rendelet, vagy a 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkével összhangban történő
  elfogadására
  . [Mód. 19]

▐

9. cikk

Szankciók

1.   A tagállamok
  – az EÉPH-val folytatott konzultációt követően és figyelembe véve a pénzügyi szektor szankciórendszereinek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleményt –
  megállapítják az e címben foglalt szabályok megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtásának biztosítása érdekében. E szankciók legalább közigazgatási bírságokat magukban foglalnak. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a pénzügyi és adott esetben a nem pénzügyi szerződő felek felügyeletéért felelős illetékes hatóságok közzétegyenek minden, a 3–8. cikk megsértéséért kiszabott szankciót, kivéve, ha a közzététel komolyan veszélyeztetné a pénzügyi piacokat, vagy aránytalan kárt okozna az érintett feleknek.
  A tagállamok rendszeres időközönként értékelő jelentéseket tesznek közzé az alkalmazott büntetési szabályok eredményességéről.

A tagállamok az (1) bekezdésben említett szabályokról 2012. június 30-ig tájékoztatják a Bizottságot. Az e szabályokat érintő minden későbbi módosításról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3.   A Bizottság az EÉPH segítségével ellenőrzi az (1) bekezdésben említett közigazgatási szankciók és a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett értékhatárok hatékony és következetes alkalmazását.

3a.
     
  E cím rendelkezéseinek megsértése nem befolyásolja a tőzsdén kívüli származtatott ügylet érvényességét, valamint a részes felek abbéli lehetőségét, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügylet szabályait érvényesítsék. E cím rendelkezéseinek megsértése nem indokolja kártérítés követelését egy tőzsdén kívüli származtatott ügylet részes felétől.

III.   cím

A központi szerződő felek engedélyezése és felügyelete

1.   fejezet

A központi szerződő felek engedélyezési feltételei és eljárásai

10. cikk

A központi szerződő felek engedélyezése

1.   Az Unióban székhellyel és megfelelő likviditáshoz való hozzáféréssel rendelkező jogi személy központi szerződő félnek szolgáltatásnyújtását és tevékenységeinek végzését engedélyeztetnie kell a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságával.

E likviditás lehet a központi bank likviditásához vagy hitelképes és megbízható kereskedelmi bankok likviditásához való hozzáférés, vagy e kettő kombinációja. A likviditáshoz való hozzáférés lehet a 2006/48/EK irányelv 6. cikkével összhangban megadott engedély vagy más megfelelő megállapodás eredménye.

2.   Az engedély az Unió egész területére érvényes.

3.   
  A központi szerződő félnek csak az elszámoláshoz kapcsolódó tevékenységekre adható
  engedély
  és az
  meghatározza azon szolgáltatásokat és tevékenységeket, amelyek nyújtására illetve végzésére a központi szerződő fél jogosult, valamint felsorolja az engedély érvényességi körébe tartozó pénzügyieszköz-kategóriákat.

4.   A központi szerződő fél mindenkor megfelel a kezdeti engedélyezéshez szükséges feltételeknek.

A központi szerződő fél a kezdeti engedélyezés feltételeit érintő minden lényegi változásról indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az illetékes hatóságot.

5.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPHaz EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza
  az (1) bekezdésben említett megfelelő likviditáshoz szükséges kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai
  standardokat az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

11. cikk

A tevékenységek és szolgáltatások körének kiterjesztése

1.   A működését a kezdeti engedély által le nem fedett, további szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel kiterjeszteni kívánó központi szerződő fél kiterjesztés iránti kérelmet nyújt be. A központi szerződő fél részére már engedélyezettől eltérő pénznemben vagy jelentősen eltérő kockázati profilú pénzügyi eszközökben kínált elszámolási szolgáltatások a meglévő engedély kiterjesztésének tekintendők.

Az engedély kiterjesztése a 13. cikkben foglalt eljárás szerint történik.

2.   Amennyiben a központi szerződő fél a székhelyéül szolgáló tagállamtól eltérő tagállamra kívánja kiterjeszteni működését, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága haladéktalanul értesíti e másik tagállam illetékes hatóságát.

12. cikk

Tőkekövetelmények

1.   A központi szerződő félnek a 10. cikk szerinti engedélyezéshez legalább
  10 millió EUR
  összegű állandó
  és
  rendelkezésre álló induló tőkével kell rendelkeznie.

2.   A központi szerződő fél tőkéjének, a felhalmozott eredménnyel és a tartalékokkal együtt
  arányosnak kell lennie a központi szerződő fél üzleti tevékenységeiből eredő mérettel és kockázattal
  .
  Folyamatosan
  elegendőnek kell lennie annak biztosítására, hogy a központi szerződő fél megfelelő időn belül képes legyen tevékenységeinek rendezett felszámolására vagy szerkezetátalakítására, valamint hogy kellően feltőkésített legyen a működési és reziduális kockázatokkal szemben.

3.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve és az EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza
  a központi szerződő fél tőkéjére, felhalmozott eredményére és tartalékaira vonatkozó, (2) bekezdésben említett
  követelményeket
  meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét, azt az információt is ideértve, hogy ezeket mikor, illetve milyen gyakran frissítik
  .

Az
  EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve
  és az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottság hatáskört kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

13. cikk

Engedélynyújtási és -elutasítási eljárás

1.   Az illetékes hatóság
  az EÉPH
  15. cikk szerinti
  pozitív
  véleményét követően csak abban az esetben engedélyezi a központi szerződő fél működését, ha teljes mértékben meggyőződött róla, hogy a kérelmező központi szerződő fél megfelel az e rendeletben rögzített valamennyi követelménynek és a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) alapján elfogadott követelményeknek.

2.   
  A kezdeti engedélyhez a
  kérelmező központi szerződő fél minden olyan információt az illetékes hatóság rendelkezésére bocsát, amely ahhoz szükséges, hogy utóbbi meggyőződjön róla: a kérelmező központi szerződő fél a kezdeti engedélyezés időpontjában valamennyi, az e rendeletben rögzített követelmények teljesítéséhez szükséges intézkedést megtett.
  Az illetékes hatóság haladéktalanul továbbítja a kérelmező központi szerződő féltől kapott összes információt az EÉPH-nak és a 14. cikk (1) bekezdésében említett kollégiumnak.

3.   Az illetékes hatóság
  a kezdeti engedély esetében
  a hiánytalan kérelem benyújtásától számított
  négy hónapon belül
  írásban tájékoztatja a kérelmező központi szerződő felet az engedély megadásáról vagy annak elutasításáról.

Az illetékes hatóság a tevékenységek és szolgáltatások kibővítése iránti kérelem esetében a hiánytalan kérelem benyújtásától számított két hónapon belül írásban tájékoztatja a kérelmező központi szerződő felet az engedély megadásáról vagy annak elutasításáról.

14. cikk

Együttműködés

1.   A központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága az EÉPH-val
  együttműködésben kollégiumot állít fel
  a 10., 11., 46. és 48. cikkben említett feladatok végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

A kollégium
  elnöke az EÉPH és legfeljebb 7 tagból
  áll
  , beleértve
  a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát
  és
  a központi szerződő fél, valamint az elszámolt pénzügyi eszközök legfontosabb pénznemeit kibocsátó központi bankok felügyeletéért felelős
  hatóságot
  ,
  továbbá
  a központi szerződő fél azon klíringtagjainak felügyeletéért felelős illetékes
  hatóságokat
  , amelyek székhelye a központi szerződő félnek a 40. cikkben említett nemteljesítési alapjához (összesített alapon) egy egyéves időtartam folyamán a legnagyobb mértékben hozzájáruló három tagállamban található.

2.   A kollégium az illetékes hatóságok e rendeletben meghatározott jogkörének sérelme nélkül biztosítja az alábbiakat:

| a) | a 15. cikkben említett ▐ vélemény elkészítése; |
| --- | --- |

a)

a 15. cikkben említett ▐ vélemény elkészítése;

| b) | a 21. cikk szerinti információcsere, ideértve az információkérést is;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

a 21. cikk szerinti információcsere, ideértve az információkérést is;

▐

| d) | a központi szerződő fél kockázatelemzésén alapuló felügyeleti vizsgálati programok
  koordinálása
  ; |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél kockázatelemzésén alapuló felügyeleti vizsgálati programok
  koordinálása
  ;

| e) | a felügyelet hatékonyságának növelése a felügyeleti követelmények felesleges duplázódásának megszüntetése révén; |
| --- | --- |

e)

a felügyelet hatékonyságának növelése a felügyeleti követelmények felesleges duplázódásának megszüntetése révén;

| f) | a felügyeleti gyakorlatok következetes alkalmazása; |
| --- | --- |

f)

a felügyeleti gyakorlatok következetes alkalmazása;

| g) | készenléti tervek és eljárások meghatározása a 22. cikkben említett vészhelyzetek esetére. |
| --- | --- |

g)

készenléti tervek és eljárások meghatározása a 22. cikkben említett vészhelyzetek esetére.

3.   A kollégium létrehozása és működése az annak valamennyi tagja között létrejött írásos megállapodáson alapul.

E megállapodás
  különösen az illetékes hatóságok és az EÉPH közötti együttműködés
  gyakorlati módozatait határozza meg, és meghatározhatja a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságára, vagy az
  EÉPH-ra
  ruházandó feladatokat.

H a kollégium tagjainak többsége úgy ítéli meg, hogy a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága nem gyakorolja hatásköreit megfelelő módon, és hogy az fenyegetést jelent a pénzügyi stabilitásra, az EÉPH határozatot ad ki arról, hogy megfelelőnek tekinti-e a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága általi felügyeletet, illetve hogy az fenyegetést jelent-e a pénzügyi stabilitásra.

Ha az EÉPH úgy ítéli meg, hogy a felügyelet nem megfelelő, korrekciós intézkedéseket írhat elő az illetékes hatóságok számára az 1095/2010/EU rendeletnek megfelelően.

3a.
     
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve és az EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (1) bekezdésben említett kockázatértékelést meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.

Az EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve és az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

15. cikk

A kollégium véleménye

1.   
  A kezdeti engedélyezés céljaira
  a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága
  a hiánytalan kérelem központi szerződő fél általi benyújtásától számított négy hónapon belül
  elvégzi a központi szerződő fél kockázatelemzését és jelentését az
  EÉPH
  elé terjeszti.

1a.
     
  A tevékenységek és szolgáltatások kibővítésének engedélyezése céljaira a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága elvégzi a tevékenységek és szolgáltatások kibővítésének kockázatelemzését és jelentését egy hónapon belül a kollégium elé terjeszti.

A kollégium a jelentés kézhezvételétől számított egy hónapon belül a jelentés alapján véleményt alkot arról, hogy az értékelés szerinti kockázati szint alapján a központi szerződő fél működése biztonságos-e.

2.   
  A kollégium kedvező vagy kedvezőtlen véleményéhez a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága általi értékelés tekintetében a tagok többségének egyetértése szükséges, beleértve a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát. Késedelem esetén vagy megegyezés hiányában
  az EÉPH –
  az 1095/2010/EU rendelet
  19. cikke szerinti vitarendezési jogkörével, valamint az ugyanezen rendelet 21. cikke szerinti általános koordinálási funkciójával összhangban – elősegíti a ▐ vélemény elfogadását. ▐

16. cikk

Az engedély visszavonása

1.   
  A székhely szerinti tagállam
  illetékes hatósága az alábbi esetek bármelyikében visszavonja az engedélyt:

| a) | amennyiben a központi szerződő fél 12 hónapos időtartam alatt nem használta az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem nyújtott szolgáltatást vagy nem végzett tevékenységet; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a központi szerződő fél 12 hónapos időtartam alatt nem használta az engedélyt, kifejezetten lemond az engedélyről, vagy az előző hat hónapban nem nyújtott szolgáltatást vagy nem végzett tevékenységet;

| b) | amennyiben a központi szerződő fél hamis állításokkal vagy más szabálytalan eszközzel szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a központi szerződő fél hamis állításokkal vagy más szabálytalan eszközzel szerezte meg az engedélyt;

| c) | amennyiben a központi szerződő fél már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek mellett az engedélyt megadták; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a központi szerződő fél már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek mellett az engedélyt megadták;

| d) | amennyiben a központi szerződő fél súlyosan és
  ismételten
  megszegte az e rendeletben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

d)

amennyiben a központi szerződő fél súlyosan és
  ismételten
  megszegte az e rendeletben foglalt követelményeket.

1a.
     
  Az engedély visszavonásáról szóló döntésre szolgáló eljáráshoz az eredeti engedélyben említett kollégium kedvező véleménye, illetve az EÉPH kedvező véleménye szükséges.

2.   Az
  EÉPH
  bármikor felkérheti a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát, hogy vizsgálja meg, a központi szerződő fél továbbra is megfelel-e azoknak a feltételeknek, amelyek mellett az engedélyt megadták.

3.   Az engedély visszavonását az illetékes hatóság korlátozhatja egy adott szolgáltatásra, tevékenységre vagy pénzügyi eszközre.
  Az engedély visszavonásáról szóló határozat az Unió egész területére érvényes.

17. cikk

Felülvizsgálat és értékelés

Az illetékes hatóság legalább évente felülvizsgálja a központi szerződő fél által végrehajtott intézkedéseket, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat azok e rendeletnek való megfelelése tekintetében, és értékeli a piaci, működési és likviditási kockázatot, amelynek a központi szerződő fél ki van vagy ki lehet téve.

A felülvizsgálat és az értékelés figyelembe veszi a központi szerződő fél tevékenységeinek méretét, rendszerszintű jelentőségét, jellegét, hatókörét és komplexitását,
  valamint a 4. cikk (3) bekezdésében megállapított kritériumokat.

Az illetékes hatóság felkéri az e rendelet követelményeit nem teljesítő központi szerződő feleket, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket.

Az ESMA a központi szerződő félnél helyszíni ellenőrzést végez.

2.   fejezet

A központi szerződő felek felügyelete és ellenőrzése

18. cikk

Illetékes hatóság

1.   Minden tagállam kijelöli az e rendeletből eredő, a területén székhellyel rendelkező központi szerződő felek engedélyezésére, felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó feladatok végrehajtásáért felelős illetékes hatóságot, és erről tájékoztatja a Bizottságot és az EÉPH-t.

▐

2.   Minden tagállam biztosítja az illetékes hatóságok számára a funkcióik gyakorlásához szükséges felügyeleti és vizsgálati hatáskört.

3.   Minden tagállam biztosítja, hogy a nemzeti joggal összhangban meghozhatók vagy a felelős természetes vagy jogi személyekre kiróhatók a megfelelő intézkedések, amennyiben nem teljesülnek az e rendeletben foglalt rendelkezések.

Ezen intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és a visszatartó erejűnek kell lenniük.

4.   Az EÉPH saját weboldalán közzéteszi az (1) bekezdésnek megfelelően kijelölt illetékes hatóságok jegyzékét.

18a. cikk

Szakmai titoktartás

1.
     
  A szakmai titoktartás kötelezettsége vonatkozik minden olyan személyre, aki a 18. cikknek megfelelően kijelölt illetékes hatóságoknak, az EÉPH-nak, vagy az illetékes hatóságok vagy az EÉPH által megbízott ellenőröknek vagy szakembereknek dolgozott vagy dolgozik. A feladataik ellátása során tudomásukra jutott bizalmas információt nem adhatják ki semmilyen más személynek vagy hatóságnak, az olyan összefoglalt vagy összesített formát kivéve, amelyből az egyes központi szerződő felek, kereskedési adattárak vagy más személyek nem azonosíthatók, a büntetőjog vagy adózási rendelkezések vagy ezen rendelet más rendelkezéseinek hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül.

2.
     
  Amennyiben valamely központi szerződő fél ellen csődeljárást vagy kötelező felszámolási eljárást indítanak, a harmadik feleket nem érintő bizalmas információkat a polgári vagy kereskedelmi eljárásokban ki lehet adni, ha az szükséges az eljárás lefolytatásához.

3.
     
  A büntetőjog, az adójog hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül az illetékes hatóságok, az EÉPH, illetve az illetékes hatóságokon kívüli azon testületek, természetes vagy jogi személyek, akik/amelyek ezen irányelv alapján bizalmas információkat kapnak, azokat kizárólag feladataik ellátása során és hatásköreik gyakorlása érdekében használhatják fel; az illetékes hatóságok esetében ezen irányelv hatályán belül, más hatóságok, testületek, természetes vagy jogi személyek esetében kizárólag arra a célra, amelyre az ilyen információkat számukra biztosították, és/vagy kifejezetten az ilyen hatáskörök gyakorlásához kapcsolódó közigazgatási vagy bírósági eljárások keretében. Amennyiben azonban az információkat átadó EÉPH, illetékes hatóság vagy másik hatóság, testület vagy személy hozzájárul, az információkat fogadó hatóság azokat más, nem kereskedelmi célra is felhasználhatja.

4.
     
  Az e rendelet alapján fogadott, kicserélt vagy továbbított valamennyi bizalmas információra a szakmai titoktartás tekintetében az (1), (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek vonatkoznak. Azonban e feltételek nem akadályozzák meg az illetékes hatóságokat vagy az adott központi bankokat abban, hogy az e rendelettel és más, a befektetési vállalkozásokra, hitelintézetekre, nyugdíjalapokra, ÁÉKBV-kre, biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőkre, biztosítóintézetekre, szabályozott piacokra vagy piacműködtetőkre vonatkozó rendeletekkel összhangban más módon, az információkat átadó illetékes hatóság vagy más hatóság, testület, természetes vagy jogi személy hozzájárulásával bizalmas információkat cseréljenek ki vagy továbbítsanak.

5.
     
  Az (1), (2) és (3) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságokat abban, hogy nemzeti jogukkal összhangban olyan bizalmas információkat cseréljenek ki vagy továbbítsanak, amelyet nem valamely másik tagállam illetékes hatóságától kaptak.

3.   fejezet

Együttműködés

19. cikk

A hatóságok együttműködése

1.   Az illetékes hatóságok szorosan együttműködnek egymással és
  az EÉPH-val, és szükség esetén a KBER-rel. Az uniós intézmények megfelelő erőforrásokat biztosítanak az EÉPH számára az e rendelettel ráruházott feladatok eredményes ellátása érdekében.

2.   Az illetékes hatóságok általános feladataik végrehajtása során – különösen a 22. cikkben említett vészhelyzetekben – az adott időpontban rendelkezésre álló információk alapján kellően mérlegelik döntéseiknek az összes többi érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatását.

▐

21. cikk

Információcsere

1.   Az illetékes hatóságok átadják az EÉPH-nak és egymásnak az e rendeletben meghatározott feladataik ellátásához szükséges információkat.

2.   Az e rendelet szerinti feladataik ellátása során bizalmas információhoz jutó illetékes hatóságok, más testületek, természetes vagy jogi személyek csak feladataik ellátása kapcsán használhatják fel ezen információkat,
  és az ilyen bizalmas információkat a rendeletben kifejezetten meghatározottaktól eltérő célra nem tehetik közzé vagy másként elérhetővé.

3.   Az EÉPH továbbítja a központi szerződő felek felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak a feladataik ellátása szempontjából releváns bizalmas információkat. Az illetékes hatóságok és más érintett hatóságok az e rendeletben rögzített feladataik ellátásához szükséges információkat közlik az EÉPH-val és más illetékes hatóságokkal.

4.   Az illetékes hatóságok közlik az információkat a KBER központi bankjaival, amennyiben ezen információk relevánsak feladataik ellátása szempontjából.

22. cikk

Vészhelyzet

Az illetékes hatóság vagy bármely más hatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja
  az EÉPH-t
  és más érintett hatóságokat minden olyan, központi szerződő félhez kapcsolódó vészhelyzetről (ideértve a pénzügyi piacok fejleményeit is), amely káros hatással lehet a piaci likviditásra vagy a pénzügyi rendszer stabilitására bármely olyan tagállamban, ahol az adott központi szerződő fél, vagy annak valamely klíringtagja székhellyel rendelkezik.

4.   fejezet

Kapcsolatok harmadik országokkal

23. cikk

Harmadik országok

1.   Harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő fél csak akkor nyújthat az Unióban székhellyel rendelkező jogalanyok számára elszámolási szolgáltatásokat, ha az adott központi szerződő felet az EÉPH elismerte.

Az engedélyezésre, az engedély kiterjesztésére és az engedély megvonására a 10–16. cikk szerinti feltételek és eljárások alkalmazandók.

A harmadik országbeli központi szerződő felekre az uniós központi szerződő felekre vonatkozó eljárással azonos szigorúságú ellenőrzés irányadó.

A kölcsönösség biztosítása és a következő feltételek teljesülése esetén a Bizottság az engedélyezési feltételek és eljárások alóli teljes vagy részleges mentesség megállapításáról határozhat:

| a) | a Bizottság határozatot hozott a (3) bekezdéssel összhangban; valamint |
| --- | --- |

a)

a Bizottság határozatot hozott a (3) bekezdéssel összhangban; valamint

| b) | az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek számára az érintett harmadik országban ezzel egyenértékű mentességeket biztosítanak. |
| --- | --- |

b)

az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek számára az érintett harmadik országban ezzel egyenértékű mentességeket biztosítanak.

2.   Az EÉPH a következő feltételek teljesülése esetén ismeri el a harmadik országbeli központi szerződő feleket
  az Unión belüli illetékes hatóságokkal és az EBH-val, valamint a KBER azon érintett tagjaival folytatott konzultációt követően, amelyek tagállamában a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatást nyújt vagy szándékozik nyújtani, valamint a KBER azon érintett tagjaival, amelyek az interoperabilitási megállapodást kötött központi szerződő felek felügyeletéért felelnek:

| a) | a Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi aktust
  fogadott el a (3) bekezdéssel összhangban;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi aktust
  fogadott el a (3) bekezdéssel összhangban;
  vagy

| b) | a központi szerződő fél az adott harmadik országban engedéllyel rendelkezik és hatékony felügyelet alatt áll; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél az adott harmadik országban engedéllyel rendelkezik és hatékony felügyelet alatt áll;

| ba) | a harmadik ország olyan bizottsági határozat alapján született meg, amely megállapítja, hogy annak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzését célzó normái eleget tesznek a Pénzügyi Akció Munkacsoport követelményeinek, és egyenértékűek a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (28)

  foglalt előírásokkal; |
| --- | --- |

ba)

a harmadik ország olyan bizottsági határozat alapján született meg, amely megállapítja, hogy annak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzését célzó normái eleget tesznek a Pénzügyi Akció Munkacsoport követelményeinek, és egyenértékűek a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (28)

  foglalt előírásokkal;

| bb) | a harmadik ország az engedélyezett központi szerződő fél székhelye szerinti tagállammal olyan megállapodást kötött, amely teljes mértékben megfelel az OECD adóügyi modellegyezményének 26. cikkében meghatározott normáknak, és biztosítja az adóügyi információk tényleges cseréjét, ideértve az esetleges multilaterális adózási megállapodásokat. |
| --- | --- |

bb)

a harmadik ország az engedélyezett központi szerződő fél székhelye szerinti tagállammal olyan megállapodást kötött, amely teljes mértékben megfelel az OECD adóügyi modellegyezményének 26. cikkében meghatározott normáknak, és biztosítja az adóügyi információk tényleges cseréjét, ideértve az esetleges multilaterális adózási megállapodásokat.

| bc) | a központi szerződő fél kockázatkezelési előírásait az EÉPH ellenőrizte és azokat a IV. cím alatt meghatározott előírásokkal egyenértékűnek értékelték. |
| --- | --- |

bc)

a központi szerződő fél kockázatkezelési előírásait az EÉPH ellenőrizte és azokat a IV. cím alatt meghatározott előírásokkal egyenértékűnek értékelték.

| bd) | annak elegendő számú eleme van annak megítélésére, hogy a harmadik ország jogszabályi keretrendszere az uniós jogi személyek tekintetében hátrányos megkülönböztetést nem alkalmaz. |
| --- | --- |

bd)

annak elegendő számú eleme van annak megítélésére, hogy a harmadik ország jogszabályi keretrendszere az uniós jogi személyek tekintetében hátrányos megkülönböztetést nem alkalmaz.

| be) | a harmadik ország kölcsönös hozzáférési rendszert alkalmaz az uniós székhelyű központi szerződő felek számára, és az országban kölcsönös elismerési rendszert hajtottak végre. |
| --- | --- |

be)

a harmadik ország kölcsönös hozzáférési rendszert alkalmaz az uniós székhelyű központi szerződő felek számára, és az országban kölcsönös elismerési rendszert hajtottak végre.

| bf) | a harmadik országbeli központi szerződő félre rótt feltételek megőrzik az európai és harmadik országbeli központi szerződő felek egyenlő versenyfeltételeit. |
| --- | --- |

bf)

a harmadik országbeli központi szerződő félre rótt feltételek megőrzik az európai és harmadik országbeli központi szerződő felek egyenlő versenyfeltételeit.

3.   A Bizottság a
  67a. cikkkel
  összhangban,
  valamint az EÉPH, az EBH, a KBER és a központi szerződő fél nemteljesítési alapjához a legnagyobb mértékben hozzájáruló tagállamokban székhellyel rendelkező három klíringtag felügyeletéért felelős illetékes hatóságok együttes véleménye alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad
  el, amelyben megállapítja, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő felek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket teljesítsenek, amelyek egyenértékűek az e rendeletből eredő követelményekkel, valamint hogy e központi szerződő felek az adott harmadik országban folyamatos hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek.

4.   Az EÉPH,
  az EBH, a KBER és a központi szerződő fél nemteljesítési alapjához a legnagyobb mértékben hozzájáruló tagállamokban székhellyel rendelkező három klíringtag felügyeletéért felelős illetékes hatóságok
  együttműködési megállapodásokat kötnek azon harmadik országok megfelelő illetékes hatóságaival, amelyeknek jogi és felügyeleti keretrendszerét a (3) bekezdés értelmében e rendelettel egyenértékűnek ismerték el. Ezek a megállapodások meghatározzák legalább a következőket:

| a) | az
  EÉPH
  ,
  az (1) bekezdés szerinti illetékes hatóságok
  és az érintett harmadik országbeli illetékes hatóságok közötti információcsere mechanizmusa; |
| --- | --- |

a)

az
  EÉPH
  ,
  az (1) bekezdés szerinti illetékes hatóságok
  és az érintett harmadik országbeli illetékes hatóságok közötti információcsere mechanizmusa;

| b) | a felügyeleti tevékenységek összehangolására vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti tevékenységek összehangolására vonatkozó eljárásokat.

| ba) | a központi szerződő félnek adott engedély visszavonásához kapcsolódó eljárások. |
| --- | --- |

ba)

a központi szerződő félnek adott engedély visszavonásához kapcsolódó eljárások.

IV.   cím

A központi szerződő felekkel szembeni követelmények

1.   fejezet

Szervezeti követelmények

24. cikk

Általános rendelkezések

1.   A központi szerződő felek megbízható vállalatirányítási rendszerrel rendelkeznek, amely áttekinthető szervezeti felépítést, egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi köröket, a jelenlegi vagy esetlegesen felmerülő kitettségekhez kapcsolódó kockázatok azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére szolgáló hatékony eljárásokat, valamint megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokat, többek között megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat foglal magában.

2.   A központi szerződő fél elegendő mértékben hatékony stratégiákat és eljárásokat fogad el az e rendeletnek való megfelelés biztosítására, ideértve vezetői és alkalmazottai megfelelését e rendelet valamennyi rendelkezésének.

3.   A központi szerződő fél olyan szervezeti struktúrát tart fenn és üzemeltet, amely biztosítja a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységvégzés folyamatosságát és rendes működését. A kereskedési adattár megfelelő és arányos rendszereket, erőforrásokat és eljárásokat alkalmaz.

4.   A központi szerződő fél világosan elválasztja egymástól a kockázatkezeléshez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettséget és a működésének más területeihez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettséget.

5.   A központi szerződő fél olyan javadalmazási politikát fogad el, hajt végre és tart fenn, amely elősegíti a hatékony és eredményes kockázatkezelést és nem hoz létre a kockázati standardok enyhítése irányába ható ösztönzőket.

6.   A központi szerződő fél az általa nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek komplexitásának, változatosságának és típusának kezelésére alkalmas információtechnológiai rendszereket tart fenn a szigorú biztonsági standardok, valamint a kezelt információk integritásának és bizalmas jellegének biztosítása érdekében.

6a.
     
  A központi szerződő fél biztosítja, hogy az e rendelet követelményei szerint elszámol tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében kapott kereskedési vagy ügyféladatokat kizárólag a rendelet követelményeire használják fel, és azok az adattulajdonos ügyfél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül ne kerüljenek kereskedelmi felhasználásra vagy kiaknázásra.

7.   A központi szerződő fél
  nyilvánosan és ingyenesen
  hozzáférhetővé teszi az irányítási rendszerét és a rá irányadó szabályokat,
  beleértve a klíringtagság felvételi kritériumait
  .

8.   A központi szerződő fél gyakori független audit tárgyát képezi. Ezen auditok eredményét továbbítják az igazgatóság felé és hozzáférhetővé teszik az illetékes hatóság számára.

9.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza
  az (1)–(8) bekezdésben említett szabályok és irányítási rendszer minimális tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az
  1095/2010/EU
  rendelet
  10–14. cikkével
  összhangban történő
  elfogadására.

  [Mód. 19]

▐

25. cikk

Felsővezetés és igazgatóság

1.   A központi szerződő fél stabil és prudens irányításának biztosítása érdekében a felsővezetés kellően jó hírnevű és tapasztalt személyekből áll.

2.   A központi szerződő fél igazgatósággal rendelkezik, az igazgatóság tagjainak legalább egyharmada, de minimum két fő független tag.
  A klíringtagok ügyfeleinek az igazgatóságban képviselettel kell rendelkezniük.
  Az igazgatóság független és más, nem ügyvezető funkciót betöltő tagjainak díjazása nem kötődik a központi szerződő fél üzleti teljesítményéhez.

Az igazgatóság tagjai, beleértve a független igazgatósági tagokat is, kellően jó hírnevűek és
  megfelelő
  tapasztalattal rendelkeznek a pénzügyi szolgáltatások, a kockázatkezelés és az elszámolási szolgáltatások terén.

3.   A központi szerződő fél világosan meghatározza az igazgatóság feladatait és felelősségi körét, és az illetékes hatóság
  és az ellenőrök
  rendelkezésére bocsátja az igazgatósági ülések jegyzőkönyveit.

26. cikk

Kockázatkezelési bizottság

1.   A központi szerződő fél
  képviselők különféle csoportjaiból, így
  a klíringtagok képviselőiből,
  a klíringtagok ügyfeleiből
  , független
  szakértőkből és a központi szerződő fél illetékes hatóságának képviselőiből álló kockázatkezelési bizottságot hoz létre, feltéve, hogy az ügyfelek képviselői nem azonosak a klíringtagok képviselőivel. A kockázatkezelési bizottságban egyik képviselői csoport sem rendelkezik többséggel.
  A kockázatkezelési bizottság szavazati jog biztosítása nélkül meghívhatja üléseire a központi szerződő fél alkalmazottait. A kockázatkezelési bizottság által adott tanács a központi szerződő fél vezetésének bármely közvetlen befolyásától független.

2.   A központi szerződő fél világosan meghatározza a kockázatkezelési bizottság megbízatását, a függetlenségét biztosító irányítási intézkedéseket, az operatív eljárásokat, a felvételi kritériumokat, valamint a tagok megválasztásának mechanizmusát. Az irányítási intézkedések
  az illetékes hatóságok
  számára nyilvánosan hozzáférhetők és meghatározzák legalább a következőket: a kockázatkezelési bizottság elnökletét egy független szakértő látja el, a bizottság közvetlenül az igazgatóságnak –
  vagy kettős testületi struktúra esetén az igazgatótanácsnak
  – tesz jelentést és rendszeresen ülésezik.

3.   A kockázatkezelési bizottság bármely olyan esemény kapcsán tanáccsal látja el az igazgatóságot –
  vagy kettős testületi struktúra esetén az igazgatótanácsot
  –, amely hatással lehet a központi szerződő fél kockázatkezelésére; ilyen esemény például, de nem kizárólag a kockázati modell számottevő változása, a valamely klíringtag kiesésekor alkalmazandó eljárások, a klíringtagok jóváhagyási kritériumai, vagy új pénzügyieszköz-kategóriák elszámolása
  vagy a funkciók kiszervezése
  . A központi szerződő fél napi működéséhez nincs szükség a kockázatkezelési bizottsággal való konzultációra. Vészhelyzetben
  ésszerű erőfeszítéseket kell tenni a kockázatkezelési bizottsággal való konzultációra.

4.   A kockázatkezelési bizottság tagjaira – az illetékes hatóság megfelelő tájékoztatáshoz való jogának sérelme nélkül – titoktartási kötelezettség vonatkozik. Amennyiben a kockázatkezelési bizottság elnöke megállapítja valamely tag egy adott üggyel kapcsolatban fennálló tényleges vagy potenciális összeférhetetlenségét, az a tag nem szavazhat az adott ügyben.

5.   A központi szerződő fél haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságot minden olyan döntésről, amelyben az igazgatóság nem követi a kockázatkezelési bizottság tanácsát.

6.   A központi szerződő fél lehetővé teszi a klíringtagok ügyfelei számára a kockázatkezelési bizottságban való részvételt, vagy megfelelő konzultációs mechanizmusokat vezet be annak biztosítására, hogy a klíringtagok ügyfeleinek érdekei megfelelőképpen képviselve legyenek.

27. cikk

Nyilvántartás

1.   A központi szerződő fél legalább
  öt
  éven keresztül megőrzi a nyújtott szolgáltatásokról és végzett tevékenységekről készült feljegyzéseket, hogy lehetővé tegye az illetékes hatóság számára az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés ellenőrzését.

2.   A központi szerződő fél valamely ügylet lezárását követően legalább
  öt
  évig megőriz minden, az általa feldolgozott ügyletre vonatkozó információt. Ez az információ lehetővé teszi legalább a tranzakciók eredeti, a központi szerződő fél általi elszámolást megelőző feltételeinek azonosítását.

3.   A központi szerződő fél az illetékes hatóság vagy az EÉPH kérésére utóbbiak rendelkezésére bocsátja az (1) és (2) bekezdésben említett feljegyzéseket és információkat, továbbá – a tranzakció végrehajtásának helyszínétől függetlenül – az elszámolt ügyletek pozíciójára vonatkozó minden információt.

4.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza
  az (1) és (2) bekezdésben említett megőrzendő feljegyzésekben és információkban foglalt adattartalmat meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét, és adott esetben a feljegyzések megőrzésének hosszabb időtartamát.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

5.   Az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében
  az EÉPH kidolgozza
  a megőrzendő feljegyzések és információk formátumának meghatározására irányuló
  végrehajtástechnikai standardok tervezetét
  .
  Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet
  15.
  cikkének megfelelően
  elfogadja.

▐

28. cikk

Részvényesek és befolyásoló részesedéssel rendelkező tagok

1.   Az illetékes hatóságok mindaddig nem adnak ki engedélyt a központi szerződő felek számára, amíg nem kapnak tájékoztatást a minősített részesedéssel rendelkező közvetlen vagy közvetett részvényesek vagy tagok kilétéről, legyenek akár természetes vagy jogi személyek, és arról, hogy milyen mértékű tulajdonrésszel rendelkeznek.

2.   Az illetékes hatóság elutasítja a központi szerződő fél engedélyének kiadását, amennyiben úgy véli, hogy a központi szerződő félben minősített részesedéssel rendelkező részvényesek és tagok nem alkalmasak a központi szerződő fél stabil és prudens irányítására vonatkozó követelmények teljesítésére.

3.   Amennyiben szoros kapcsolat áll fenn a központi szerződő fél és más természetes vagy jogi személyek között, az illetékes hatóság kizárólag akkor adja meg az engedélyt, ha az ilyen kapcsolatok nem akadályozzák az illetékes hatóság felügyeleti funkcióinak hatékony gyakorlását.

4.   Amennyiben az (1) bekezdésben említett személyek a központi szerződő fél megbízható és körültekintő irányítására károsan ható befolyást gyakorolnak, az illetékes hatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket a helyzet megszüntetésére,
  vagy visszavonja a központi szerződő fél engedélyét.

5.   Az illetékes hatóság megtagadja az engedélyezést, amennyiben valamely harmadik országnak a központi szerződő féllel szoros kapcsolatban álló egy vagy több természetes vagy jogi személyre irányadó törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései, vagy az ilyen jogszabályok érvényesítésének nehézségei akadályozzák az illetékes hatóság felügyeleti funkcióinak hatékony ellátását.

29. cikk

Az illetékes hatóságok tájékoztatása

1.   A központi szerződő fél a vezetőségében bekövetkező minden változásról tájékoztatja
  a központi szerződő fél székhelye szerinti tagállam
  illetékes hatóságát, és rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely annak megítéléséhez szükséges, hogy az igazgatósági tagok megfelelően jó hírnévvel és kellő tapasztalattal rendelkeznek-e.

Amennyiben az igazgatóság valamely tagjának viselkedése káros hatást gyakorolhat a központi szerződő fél megbízható és körültekintő irányítására, az illetékes hatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket, az adott tag igazgatóságból való eltávolítását is ideértve.

2.   Minden olyan természetes vagy jogi személy, vagy együttesen eljáró ilyen személyek (a továbbiakban: a részesedést szerezni kívánó személy), aki vagy amely döntést hozott minősített részesedésnek egy központi szerződő félben való közvetlen vagy közvetett megszerzéséről vagy ilyen minősített részesedésnek egy központi szerződő félben való közvetlen vagy közvetett további növeléséről, aminek eredményeképpen szavazati jogainak vagy birtokolt tőkerészesedésének aránya elérné vagy meghaladná a 10, 20, 30 vagy 50 %-ot vagy a központi szerződő fél a leányvállalatává válna (a továbbiakban: a szándékolt részesedésszerzés), a birtokolni kívánt részesedés nagyságát és a 30. cikk (4) bekezdésében említett vonatkozó információkat először írásban bejelenti azon központi szerződő fél illetékes hatóságának, amelyben minősített részesedés megszerzésére vagy növelésére törekszik.

Minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely döntést hozott egy központi szerződő félben fennálló minősített részesedésének közvetlen vagy közvetett elidegenítéséről (a továbbiakban: „részesedést elidegeníteni kívánó személy”) ezt az ilyen részesedés nagyságának megjelölésével először írásban bejelenti az illetékes hatóságnak. E személy hasonlóképpen bejelentést tesz az illetékes hatóságnak akkor is, ha befolyásoló részesedésének oly mértékű csökkentéséről döntött, hogy ezáltal szavazati jogának vagy az általa birtokolt tőkerészesedésnek az aránya 10, 20, 30 vagy 50 % alá csökkenne, vagy a központi szerződő fél megszűnne leányvállalata lenni.

Az illetékes hatóság azonnal, és minden esetben e bekezdésben említett bejelentés kézhezvételét, valamint a (3) bekezdésben említett információk kézhezvételét követő két munkanapon belül írásban elismeri az átvételt a részesedést szerezni vagy elidegeníteni kívánó személy felé.

Az illetékes hatóságnak a bejelentés és a 30. cikk (4) bekezdésében említett lista alapján előírt, a bejelentéshez csatolandó valamennyi dokumentum átvétele írásos elismerésének napjától számítva legfeljebb hatvan munkanap (a továbbiakban: értékelési időszak) áll rendelkezésére a 30. cikk (1) bekezdésében előírt értékelés (a továbbiakban: értékelés) elvégzésére.

Az illetékes hatóság az átvétel elismerésekor tájékoztatja a részesedést szerezni vagy elidegeníteni kívánó személyt az értékelési időszak lejártának időpontjáról.

3.   Az illetékes hatóság az értékelési időszak során – de az értékelési időszak ötvenedik munkanapjánál nem később – szükség esetén bármely olyan további információt bekérhet, amely szükséges az értékelés elvégzéséhez. Ezt az információkérést írásban, a szükséges pótlólagos információk megnevezésével kell megtenni.

Az illetékes hatóság általi információkérés napja és a részesedést szerezni kívánó személy arra adott válaszának átvétele közötti időszakban az értékelési időszakot meg kell szakítani. A megszakítás nem tarthat tovább húsz munkanapnál. Az illetékes hatóság bármely – az információ kiegészítését vagy pontosítását szolgáló – további kéréséről szabad mérlegelése szerint dönt, ez azonban nem járhat az értékelési időszak megszakításával.

4.   Az illetékes hatóság a (3) bekezdés második albekezdésében említett megszakítást legfeljebb 30 munkanapra meghosszabbíthatja, amennyiben a részesedést szerezni vagy elidegeníteni kívánó személy:

| a) | székhelye az Unión kívül található vagy az Unión kívüli szabályozás alá tartozik; |
| --- | --- |

a)

székhelye az Unión kívül található vagy az Unión kívüli szabályozás alá tartozik;

| b) | olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nem tartozik e rendelet, a 73/239/EGK, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (29), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (30), a, 2002/83/EK, a 2003/41/EK, 2004/39/EK, a 2005/68/EK, a 2006/48/EK, a 2009/65/EK vagy a 2011/61/EU irányelv szerinti felügyelet hatálya alá. |
| --- | --- |

b)

olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely nem tartozik e rendelet, a 73/239/EGK, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (29), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (30), a, 2002/83/EK, a 2003/41/EK, 2004/39/EK, a 2005/68/EK, a 2006/48/EK, a 2009/65/EK vagy a 2011/61/EU irányelv szerinti felügyelet hatálya alá.

5.   Ha az illetékes hatóság az értékelés befejezésekor a szándékolt részesedésszerzés ellenzéséről dönt, erről két munkanapon belül és az értékelési időszakot nem meghaladva írásban értesíti a részesedést szerezni kívánó személyt, megadva a döntés indokait. A nemzeti jog függvényében, a részesedést szerezni kívánó személy kérésére a határozat indokait megfelelően tartalmazó nyilatkozatot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé lehet tenni. A tagállamok mindazonáltal lehetővé tehetik az illetékes hatóság számára, hogy ezt a közzétételt a részesedést szerezni kívánó személy kérése nélkül is megtegye.

6.   Ha az illetékes hatóság az értékelési időszakon belül nem ellenzi írásban a szándékolt részesedésszerzést, akkor azt jóváhagyottnak kell tekinteni.

7.   Az illetékes hatóság megszabhatja a szándékolt részesedésszerzés végrehajtásának maximális időtartamát, és azt adott esetben meghosszabbíthatja.

8.   A szavazati jogok vagy tőkerészesedés közvetlen vagy közvetett megszerzése tekintetében a tagállamok nem szabhatnak meg az illetékes hatóságnak történő bejelentésre vagy az általa történő jóváhagyásra vonatkozó, az e rendeletben megállapítottnál szigorúbb követelményeket.

30. cikk

Értékelés

1.   A 29. cikk (2) bekezdésében előírt bejelentés és a 29. cikk (3) bekezdésében említett információ értékelésekor az illetékes hatóság – a részesedésszerzés tárgyát képező központi szerződő fél stabil és prudens irányítása érdekében és a részesedést szerezni kívánó személynek a központi szerződő félre gyakorolt valószínűsíthető befolyását figyelembe véve – az alábbi kritériumok alapján értékeli a részesedést szerezni kívánó személy alkalmasságát és a szándékolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságát:

| a) | a részesedést szerezni kívánó személy jó hírneve és pénzügyi megbízhatósága; |
| --- | --- |

a)

a részesedést szerezni kívánó személy jó hírneve és pénzügyi megbízhatósága;

| b) | a szándékolt részesedésszerzést követően a központi szerződő fél üzleti tevékenységét irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata; |
| --- | --- |

b)

a szándékolt részesedésszerzést követően a központi szerződő fél üzleti tevékenységét irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata;

| c) | képes lesz-e a központi szerződő fél folyamatosan megfelelni az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

c)

képes lesz-e a központi szerződő fél folyamatosan megfelelni az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek;

| d) | léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a tervezett részesedésszerzéssel kapcsolatban pénzmosást vagy terrorizmusfinanszírozást követnek vagy követtek el vagy kísérelnek vagy kíséreltek meg a 2005/60/EK irányelv 1. cikke értelmében, vagy hogy a szándékolt részesedésszerzés növelheti annak kockázatát. |
| --- | --- |

d)

léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a tervezett részesedésszerzéssel kapcsolatban pénzmosást vagy terrorizmusfinanszírozást követnek vagy követtek el vagy kísérelnek vagy kíséreltek meg a 2005/60/EK irányelv 1. cikke értelmében, vagy hogy a szándékolt részesedésszerzés növelheti annak kockázatát.

A részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatóságának értékelése során az illetékes hatóság különös figyelmet fordít a részesedésszerzés tárgyát képező központi szerződő fél által folytatott és tervezett üzleti tevékenység típusára.

Az e rendeletnek való megfelelés képességének értékelése során az illetékes hatóság különös figyelmet fordít arra, hogy azon csoport struktúrája, amelynek a központi szerződő fél részévé válik, lehetővé teszi-e a felügyeleti jogkör hatékony gyakorlását, az információk illetékes hatóságok közötti hatékony cseréjét, valamint a felelősségi körök illetékes hatóságok közötti megosztását.

2.   Az illetékes hatóságok csak akkor ellenezhetik a szándékolt részesedésszerzést, ha erre az (1) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján ésszerű okuk van, vagy ha a részesedést szerezni kívánó személy által szolgáltatott információ nem teljes.

3.   A tagállamok nem szabhatnak előzetes feltételeket a megszerzendő részesedés nagysága tekintetében, és nem engedélyezhetik illetékes hatóságaik számára a szándékolt részesedésszerzésnek a piac gazdasági igényei alapján való vizsgálatát.

4.   A tagállamok közzéteszik az értékeléshez szükséges és a 29. cikk (2) bekezdésében említett bejelentés időpontjában az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk listáját. A kért információknak arányosnak kell lenniük, és azokat a részesedést szerezni kívánó személy és a szándékolt részesedésszerzés jellegéhez kell igazítani. A tagállamok nem követelhetnek meg olyan információt, amely a prudenciális értékelés szempontjából lényegtelen.

5.   A 29. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltaktól függetlenül, amennyiben ugyanazon központi szerződő fél tekintetében kettő vagy több, befolyásoló részesedés szerzésére vagy növelésére vonatkozó ajánlatról érkezik bejelentés az illetékes hatósághoz, úgy az utóbbi a részesedést szerezni kívánó személyeket megkülönböztetéstől mentes módon kezeli.

6.   Az érintett illetékes hatóságok az értékeléskor egymás között teljes körűen konzultálnak, amennyiben a részesedést szerezni kívánó személy az alábbiak egyike:

| a) | másik
  központi szerződő fél, más tagállamban engedélyezett hitelintézet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás, piacműködtető, értékpapírelszámolásirendszer-működtető, ÁÉKBV-kezelő társaság vagy alternatívbefektetésialap-kezelő; |
| --- | --- |

a)

másik
  központi szerződő fél, más tagállamban engedélyezett hitelintézet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás, piacműködtető, értékpapírelszámolásirendszer-működtető, ÁÉKBV-kezelő társaság vagy alternatívbefektetésialap-kezelő;

| b) | másik központi szerződő fél
  , más tagállamban engedélyezett hitelintézet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás, piacműködtető, értékpapírelszámolásirendszer-működtető, ÁÉKBV-kezelő társaság vagy alternatívbefektetésialap-kezelő anyavállalata; |
| --- | --- |

b)

másik központi szerződő fél
  , más tagállamban engedélyezett hitelintézet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás, piacműködtető, értékpapírelszámolásirendszer-működtető, ÁÉKBV-kezelő társaság vagy alternatívbefektetésialap-kezelő anyavállalata;

| c) | másik központi szerződő felet
  , más tagállamban engedélyezett hitelintézetet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozást, piacműködtetőt, értékpapírelszámolásirendszer-működtetőt, ÁÉKBV-kezelő társaságot vagy alternatívbefektetésialap-kezelőt ellenőrző természetes vagy jogi személy. |
| --- | --- |

c)

másik központi szerződő felet
  , más tagállamban engedélyezett hitelintézetet, életbiztosító, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozást, piacműködtetőt, értékpapírelszámolásirendszer-működtetőt, ÁÉKBV-kezelő társaságot vagy alternatívbefektetésialap-kezelőt ellenőrző természetes vagy jogi személy.

7.   Az illetékes hatóságok indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére bocsátanak minden – az értékelés szempontjából alapvető vagy lényeges – információt. Az illetékes hatóságok a tárgyhoz tartozó információkat kérésre, az alapvető információkat pedig saját kezdeményezésükre közlik egymással. A szándékolt részesedésszerzés tárgyát képező központi szerződő felet engedélyező illetékes hatóság határozata utal a részesedést szerezni kívánó személyért felelős illetékes hatóság részéről kinyilvánított bármely véleményre vagy fenntartásra.

31. cikk

Összeférhetetlenség

1.   A központi szerződő fél hatékony, írásban rögzített szervezeti és adminisztratív szabályokat vezet be és működtet a közötte (ideértve vezetőit, alkalmazottait, valamint az ellenőrzés vagy szoros kapcsolat révén hozzá közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó más személyeket) és klíringtagjai vagy azok ügyfelei, vagy a klíringtagok és azok ügyfelei között felmerülő potenciális összeférhetetlenségek azonosítására és kezelésére. Összeférhetetlenség
  megszüntetésére szolgáló
  megfelelő konfliktuskezelési eljárásokat alkalmaz.

2.   Amennyiben a központi szerződő fél összeférhetetlenség-kezelő szervezeti vagy adminisztratív intézkedései nem tudják kellő megbízhatósági szinten elkerülni a klíringtagok vagy azok ügyfelei érdeksérülésének kockázatát, a központi szerződő fél, mielőtt újabb tranzakciókat fogadna el az adott klíringtagtól, világosan tudomására hozza az összeférhetetlenség általános jellegét vagy forrását. ▐

3.   Amennyiben a központi szerződő fél anya- vagy leányvállalat, az írásos szabályoknak figyelembe kell venniük minden olyan körülményt, amelyről a központi szerződő félnek tudomása van vagy tudomása kellene, hogy legyen, és amely a központi szerződő féllel anya- vagy leányvállalati kapcsolatban lévő más vállalkozások struktúrájából vagy üzleti tevékenységéből adódóan összeférhetetlenséget eredményezhet.

4.   Az (1) bekezdéssel összhangban létrehozott írásos szabályok a következőket tartalmazzák:

| a) | azokat a körülményeket, amelyek egy vagy több klíringtag vagy ügyfél érdekei sérülésének lényeges kockázatát magában hordozó összeférhetetlenséget eredményeznek vagy eredményezhetnek; |
| --- | --- |

a)

azokat a körülményeket, amelyek egy vagy több klíringtag vagy ügyfél érdekei sérülésének lényeges kockázatát magában hordozó összeférhetetlenséget eredményeznek vagy eredményezhetnek;

| b) | az összeférhetetlenségek kezeléséhez követendő eljárásokat és hozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

az összeférhetetlenségek kezeléséhez követendő eljárásokat és hozandó intézkedéseket.

5.   A központi szerződő fél minden ésszerű lépést megtesz a rendszereiben tárolt információkkal való bárminemű visszaélés megelőzésére, és megakadályozza ezen információk más üzleti tevékenységekhez való felhasználását. A központi szerződő félnél nyilvántartott bizalmas információkat nem használhatják fel kereskedelmi célra más, a központi szerződő féllel anya- vagy leányvállalati kapcsolatban lévő természetes vagy jogi személyek.

32. cikk

Az üzletmenet folytonossága

1.   A központi szerződő fél megfelelő üzletmenet-folytonossági politikát és vészhelyzet esetére helyreállítási tervet dolgoz ki, hajt végre és tart fenn, amelynek célja a központi szerződő fél funkcióinak megőrzése, a műveletek időben történő helyreállítása, valamint kötelezettségeinek teljesítése. A terv lehetővé teszi legalább a rendszer összeomlásakor folyamatban lévő valamennyi tranzakció helyreállítását, hogy a központi szerződő fél biztonsággal folytatni tudja működését és az ütemezésnek megfelelően le tudja zárni az ügyleteket.

1a.
     
  A központi szerződő fél megfelelő eljárást hoz létre, hajt végre és tart fenn, biztosítva az ügyfél eszközeinek megfelelő idejű és szabályos elszámolását vagy átruházását, amennyiben a 16. cikk szerinti határozat következtében visszavonják az engedélyt.

2.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza
  az üzletmenet-folytonossági terv minimális tartalmát, valamint a szolgáltatások vészhelyzeti helyreállítási terv által garantálandó minimális szintjét meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

32a. cikk

Automatikus feldolgozás

1.
     
  Annak érdekében, hogy előmozdítsák az automatikus feldolgozást (STP) a tranzakciók teljes áramlásában, a központi szerződő felek a résztvevőkhöz kapcsolódó rendszereikben és azokban a piaci infrastruktúrákban, amelyekkel közös csatlakozó felületük van, valamint a szereplőkkel és azokkal a piaci infrastruktúrákkal kapcsolatos kommunikációs eljárásokban, amelyekkel közös csatlakozó felületük van, az üzenetküldés és adattovábbítás céljából a megfelelő nemzetközi kommunikációs eljárásokat és szabványokat használják vagy alakítják ki, hogy elősegítsék a hatékony klíringet és elszámolást a rendszerek között.

2.
     
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza azon szabályozástechnikai standardok tervezetét, amelyek ismertetik az annak meghatározására szolgáló eljárásokat, hogy az (1) bekezdés alkalmazásában mely nemzetközi kommunikációs eljárásokat és szabványokat tekintik megfelelőnek az üzenetküldés és adattovábbítás céljára.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

33. cikk

Kiszervezés

1.   Amennyiben a központi szerződő fél kiszervez egyes operatív funkciókat, szolgáltatásokat vagy tevékenységeket, teljes egészében felelős marad az e rendelet értelmében fennálló valamennyi kötelezettségének teljesítéséért, és folyamatosan megfelel a következő feltételeknek:

| a) | a kiszervezés nem eredményezi a felelősség delegálását; |
| --- | --- |

a)

a kiszervezés nem eredményezi a felelősség delegálását;

| b) | a központi szerződő fél klíringtagjai, illetve adott esetben azok ügyfelei felé fennálló kapcsolata és kötelezettségei nem módosulnak; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél klíringtagjai, illetve adott esetben azok ügyfelei felé fennálló kapcsolata és kötelezettségei nem módosulnak;

| c) | a központi szerződő fél engedélyezésének feltételei lényegében nem változnak; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél engedélyezésének feltételei lényegében nem változnak;

| d) | a kiszervezés nem akadályozza a felügyeleti és ellenőrzési funkciók gyakorlását,
  beleértve a kapcsolódó információkhoz való helyszíni hozzáférést is a szolgáltatón belül; |
| --- | --- |

d)

a kiszervezés nem akadályozza a felügyeleti és ellenőrzési funkciók gyakorlását,
  beleértve a kapcsolódó információkhoz való helyszíni hozzáférést is a szolgáltatón belül;

| e) | a kiszervezés nem fosztja meg a központi szerződő felet a kockázatok kezeléséhez szükséges rendszerektől és ellenőrzésektől; |
| --- | --- |

e)

a kiszervezés nem fosztja meg a központi szerződő felet a kockázatok kezeléséhez szükséges rendszerektől és ellenőrzésektől;

| ea) | a szolgáltató olyan üzletmenet-folytonossági követelményeket vezet be, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyeket a központi szerződő félnek a hazai felügyeleti keretrendszere alapján teljesítenie kellene; |
| --- | --- |

ea)

a szolgáltató olyan üzletmenet-folytonossági követelményeket vezet be, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyeket a központi szerződő félnek a hazai felügyeleti keretrendszere alapján teljesítenie kellene;

| f) | a központi szerződő fél megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti és tőkemegfelelésének értékeléséhez, továbbá a kiszervezett funkciók hatékony felügyeletéhez és a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez szükséges szakértelmet
  és erőforrásokat
  , és folyamatosan felügyeli e funkciókat és kezeli e kockázatokat; |
| --- | --- |

f)

a központi szerződő fél megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti és tőkemegfelelésének értékeléséhez, továbbá a kiszervezett funkciók hatékony felügyeletéhez és a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez szükséges szakértelmet
  és erőforrásokat
  , és folyamatosan felügyeli e funkciókat és kezeli e kockázatokat;

| g) | a központi szerződő fél közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a kiszervezett funkciók releváns információihoz; |
| --- | --- |

g)

a központi szerződő fél közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a kiszervezett funkciók releváns információihoz;

| h) | amikor szükséges, és a központi szerződő fél e rendelet előírásainak való megfelelésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül
  , a szolgáltató együttműködik az illetékes hatósággal a kiszervezett tevékenységek vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

amikor szükséges, és a központi szerződő fél e rendelet előírásainak való megfelelésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül
  , a szolgáltató együttműködik az illetékes hatósággal a kiszervezett tevékenységek vonatkozásában;

| i) | a szolgáltató biztosítja a központi szerződő félhez, annak klíringtagjaihoz és ügyfeleihez kapcsolódó valamennyi bizalmas információ védelmét.
  Amennyiben a szolgáltató székhelye valamely harmadik államban van, ezen harmadik állam adatvédelmi normái az Unióban hatályos adatvédelmi normákkal egyenértékűek; |
| --- | --- |

i)

a szolgáltató biztosítja a központi szerződő félhez, annak klíringtagjaihoz és ügyfeleihez kapcsolódó valamennyi bizalmas információ védelmét.
  Amennyiben a szolgáltató székhelye valamely harmadik államban van, ezen harmadik állam adatvédelmi normái az Unióban hatályos adatvédelmi normákkal egyenértékűek;

| ia) | az üzletfolytonosság és az adatvédelem tekintetében a szolgáltatóra az országában ugyanaz a jogi rendszer vonatkozik, mint központi szerződő félre; |
| --- | --- |

ia)

az üzletfolytonosság és az adatvédelem tekintetében a szolgáltatóra az országában ugyanaz a jogi rendszer vonatkozik, mint központi szerződő félre;

| ib) | a kockázatkezeléshez kapcsolódó tevékenységek nem szervezhetők ki. |
| --- | --- |

ib)

a kockázatkezeléshez kapcsolódó tevékenységek nem szervezhetők ki.

2.   Az illetékes hatóság előírja a központi szerződő fél számára a szolgáltató és saját jogainak és kötelezettségeinek világos elkülönítését és írásos megállapodásban való rögzítését.

3.   A központi szerződő fél kérésre rendelkezésre bocsát minden olyan információt, amelyre az illetékes hatóságnak szüksége van ahhoz, hogy értékelni tudja a kiszervezett tevékenységek e rendelet követelményeinek való megfelelését.

2.   fejezet

Az üzletvitel szabályai

34. cikk

Általános rendelkezések

1.   A központi szerződő fél klíringtagjainak és adott esetben azok ügyfeleinek történő szolgáltatásnyújtás során tisztességesen és szakszerűen jár el, a klíringtagok és az ügyfelek érdekeivel, valamint a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban.

2.   A központi szerződő fél
  hozzáférhető,
  átlátható
  és tisztességes
  szabályokkal rendelkezik a panaszok
  időben
  történő kezeléséhez.

35. cikk

Részvételi követelmények

1.   A központi szerződő fél meghatározza az elfogadható klíringtagok kategóriáit és a felvételi kritériumokat. E kritériumok a központi szerződő félhez való tisztességes és nyílt hozzáférés biztosítása érdekében megkülönböztetésmentesek, átláthatók és objektívek, és biztosítják, hogy a klíringtagok elegendő pénzügyi forrással és működési kapacitással rendelkezzenek a központi szerződő félben való részvételből fakadó követelmények teljesítéséhez. A hozzáférést korlátozó kritériumok csak annyiban engedélyezhetők, amennyiben azok célja a központi szerződő fél kockázatának kézben tartása.
  Nem szabad versenyellenes vagy ésszerűtlen módon korlátozni a pénzügyi intézményeket abban, hogy klíringtaggá váljanak.

2.   A központi szerződő fél biztosítja az (1) bekezdésben említett kritériumok folyamatos teljesülését, és kellő időben hozzáfér az értékelés szempontjából lényeges információkhoz. A központi szerződő fél az e cikkben foglalt rendelkezések teljesítésére vonatkozóan legalább évente egyszer átfogó felülvizsgálatot tart klíringtagjainál.

3.   A tranzakciók elszámolását ügyfeleik nevében végző klíringtagok rendelkeznek az e tevékenység elvégzéséhez szükséges pótlólagos pénzügyi forrásokkal és működési kapacitással.
  A központi szerződő fél klíringtagokra vonatkozó szabályainak lehetővé kell tennie azt, hogy alapvető információkat gyűjtsön az ügyfélnek nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos megfelelő kockázati koncentrációk azonosítása, nyomon követése és kezelése céljából.
  A klíringtagok kérésre tájékoztatják a központi szerződő felet azokról a kritériumokról és intézkedésekről, amelyeket annak érdekében hoznak, hogy lehetővé tegyék ügyfeleik számára a központi szerződő fél szolgáltatásaihoz való hozzáférést.
  Az ügyfél felügyeletére és kötelezettségeire vonatkozó felelősség továbbra is a klíringtagokat terheli. E szempontok megkülönböztetéstől mentesek.

4.   A központi szerződő fél objektív és átlátható eljárásokkal rendelkezik azon klíringtagok felfüggesztésére és rendes kilépésére, amelyek már nem teljesítik az (1) bekezdésben említett kritériumokat.

5.   A központi szerződő fél csak akkor tagadhatja meg az (1) bekezdésben említett kritériumokat teljesítő klíringtag hozzáférését, ha döntését átfogó kockázatelemzésre alapozza és írásban kellően megindokolja.

6.   A központi szerződő fél speciális pótlólagos követelményeket támaszthat a klíringtagokkal szemben, ilyen többek között a csődbe jutott klíringtag pozíciójának aukcióján való részvétel. E pótlólagos követelményeknek arányosnak kell lenniük a klíringtag által hordozott kockázattal és nem korlátozhatják a részvételt a klíringtagok bizonyos kategóriáira.

36. cikk

Átláthatóság

1.   A központi szerződő fél nyilvánosságra hozza az általa nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó árakat és díjakat. Külön-külön nyilvánosságra hozza az
  egyes szolgáltatások és funkciók
  árait és díjait, beleértve az árengedményeket és pénzvisszatérítéseket, valamint e kedvezmények igénybevételének feltételeit. A központi szerződő fél lehetővé teszi klíringtagjai és adott esetben azok ügyfelei számára az egyes szolgáltatásokhoz külön-külön való hozzáférést.

2.   A központi szerződő fél tájékoztatja a klíringtagokat és az ügyfeleket a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó
  gazdasági
  kockázatokról.

3.   A központi szerződő fél
  klíringtagjai és az illetékes hatóság
  előtt nyilvánosságra hozza a klíringtagokkal szembeni nap végi kitettség kiszámításához használt árinformációkat.

A központi szerződő fél nyilvánosságra hozza
  az egyes eszközkategóriák esetében az elszámolt tranzakciók volumenét,
  amelyeket a közös szerződő fél összesítve számolt el
  .

3a.
     
  A központi szerződő fél nyilvánossá teszi nyilvánossá teszi a harmadik felekkel való kapcsolattartáshoz általa használt tartalmi és üzenetformátumokat felölelő kommunikációs protokollokkal kapcsolatos működési és technikai követelményeket, beleértve az 5. cikkben említetteket is.

3b.
     
  A központi szerződő fél nyilvánosságra hozza, ha a klíringtagok megsértik a 35. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kritériumokat
  ,
  kivéve ha az illetékes hatóság az EÉPH-val folytatott konzultációt követően úgy ítéli meg, hogy a közzététel fenyegetné a pénzügyi stabilitást
  .

37. cikk

Elkülönítés és hordozhatóság

1.   A központi szerződő fél nyilvántartása és számlavezetése mindenkor és késedelem nélkül lehetővé teszi számára az egyes klíringtagok eszközeinek és pozícióinak azonosítását, valamint egymás eszközeitől és pozícióitól és a központi szerződő fél eszközeitől és pozícióitól való elkülönítését.
  Amennyiben valamely központi szerződő fél harmadik félnél helyez letétbe eszközöket és pénzeszközöket, biztosítja, hogy a klíringtaghoz tartozó eszközöket és pénzeszközöket a központi szerződő fél és a többi klíringtag eszközeitől és pénzeszközeitől, valamint az említett harmadik félhez tartozó eszközöktől és pénzeszközöktől elkülönítve vezetik.

2.   A
  klíring
  tag a központi szerződő félnél vezetett
  külön
  számlán megkülönbözteti a klíringtag pozícióit az ügyfelei pozícióitól.

2a.
     
  A klíringtag a központi szerződő félnél vezetett külön számlákon megkülönbözteti minden egyes ügyfél pozícióit („teljes elkülönítés”). A klíringtagok lehetőséget adnak az ügyfeleknek arra, hogy pozícióikat a központi szerződő félnél vezetett gyűjtőszámlákon vegyék nyilvántartásba ilyen célú írásbeli kérelem benyújtása révén.

3.
     
  A központi szerződő fél és a klíringtag nyilvánossá teszi az általa biztosított egyes elkülönítési szinteknek megfelelő védelmi szintet és költségeket. Az elkülönítés különböző szintjeinek részletezésekor ki kell térni a felkínált elkülönítés adott szintjeinek jogkövetkezményeire, beleértve az adott joghatóság alkalmazandó fizetésképtelenségi jogszabályairól szóló tájékoztatást is. A központi szerződő fél előírja a klíringtagok számára, hogy tájékoztassák ügyfeleiket ezekről a kockázatokról és költségekről.

3a.
     
  A központi szerződő fél olyan nyilvántartást vezet, amely lehetővé teszi, hogy bármikor és haladéktalanul azonosítani tudja az e cikkel összhangban vezetett minden egyes számlával kapcsolatban elkönyvelt eszközöket.

3b.
     
  A közös szerződő félnek úgy kell felépítenie szabályozásait, hogy biztosítsa, hogy amikor a teljes elkülönítést kell alkalmazni, elősegíthesse a nemteljesítő tag ügyfelei pozícióinak és eszközeinek átruházását egy vagy több más résztvevőre.

4.   Feltéve, hogy egy ügyfél
  esetében teljes elkülönítés áll fenn
  , a 2006/48/EK irányelv III. melléklete 2. részének 6. pontja alkalmazandó.

5.   
  A tagállamok biztosítják, hogy fizetésképtelenségi jogszabályaik megfelelő eltéréseket tartalmaznak annak érdekében, hogy a központi szerződő fél teljesíteni tudja e rendelkezések célkitűzéseit és követelményeit.

Az adott kiváltó események magukban foglalják valamely klíringtag fizetésképtelenségét és a hasonló eseményeket, valamint a fennálló kötelezettségek nemteljesítését is.

E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza a technikai standardok tervezetét, amely részletesebben meghatározza az adott eseményeket.

Az EÉPH 2012. június 30-áig nyújtja be az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy a harmadik albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

3.   fejezet

Prudenciális követelmények

38. cikk

Kitettségkezelés

A központi szerződő fél csaknem valós időben méri és értékeli az egyes klíringtagokkal és adott esetben más olyan központi szerződő felekkel szembeni likviditási és hitelkockázatát, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött. A központi szerződő fél – amennyire megvalósítható – azonosítja, nyomon követi és kezeli a klíringtagok által az ügyfelek nevében végzett klíringügyletekből adódó lehetséges kockázatokat. A központi szerződő fél kellő időben és megkülönböztetésmentes módon fér hozzá az érintett árazási forrásokhoz, hogy hatékonyan mérni tudja kitettségét.
  Ezt ésszerű költségalapon a nemzetközi tulajdonjogok tiszteletben tartása mellett kell elvégezni.

39. cikk

Letéti követelmények

1.   A központi szerződő fél a hitelkockázati kitettség korlátozására letétet ír elő, hív le és gyűjt be a klíringtagoktól és adott esetben azon központi szerződő felektől, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötöttek.
  Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a központi szerződő fél tiszteletben tartja a minimális letétre vonatkozó standardokat az (5) bekezdésben meghatározottak szerint. A minimális standardokat a kockázati szinttel összhangban kell megállapítani, és rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy tükrözzék az aktuális piaci feltételeket, és különösen hogy választ adjanak a vészhelyzetekre, amennyiben azt a következtetést vonják le, hogy ez mérsékli a rendszerszintű kockázatokat.
  E letéteknek elegendőnek kell lenniük azon potenciális kockázatok lefedésére, amelyek a központi szerződő fél becslése szerint az érintett pozíciók likviddé tételéig felmerülhetnek. A letétnek elegendőnek kell lennie a kitettség megfelelő időhorizont alatti változásainak legalább 99 %-ából eredő veszteségek fedezésére, és biztosítania kell, hogy a központi szerződő fél legalább napi szinten teljes egészében biztosítékkal fedezze valamennyi klíringtagjával, és adott esetben azon központi szerződő felekkel szembeni kitettségét, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött.

A 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EÉPH vészhelyzetekben újra megállapíthatja a letéti követelményeket, amennyiben ez mérsékelni fogja a rendszerszintű kockázatokat.

2.   A központi szerződő fél letéti követelményeinek kidolgozása során olyan modelleket és paramétereket fogad el, amelyek megragadják az elszámolt termékek kockázati jellemzőit, és figyelembe veszik a letétek beszedése között eltelt időszakokat, a piac likviditását, és a változások lehetőségét a tranzakciók időtartama során. A modelleket és a paramétereket az illetékes hatóság hagyja jóvá, és azok a 15. cikk
  szerinti
  vélemény tárgyát képezik.

3.   A központi szerződő fél napközbeni alapon hívja le és szedi be a letéteket, legalább az előre meghatározott értékhatárok átlépésekor.

3a.
     
  A központi szerződő fél lehívja és beszedi azokat a letéteket, amelyek a meghatározott pénzügyi eszközök tekintetében megfelelően a 37. cikkel összhangban vezetett egyen számlákon nyilvántartásba vett pozíciók fedezésére. A központi szerződő fél csak akkor számítja ki a letétet a pénzügyi eszközök egy portfóliója tekintetében, ha a portfólióban szereplő pénzügyi eszközök közötti árkorreláció magas és állandó.

▐

5.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően
  kidolgozza az (1) bekezdésben említett, a pénzügyi eszközök különböző kategóriái esetében figyelembe veendő megfelelő százalékos arányt és időhorizontot meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét,
  valamint a (3a) bekezdésben megemlített feltételeket.

Az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

40. cikk

Nemteljesítési alap

1.   A központi szerződő fél
  a klíringtagjaival szembeni hitelkockázati kitettségének további csökkentése érdekében
  nemteljesítési alapot tart fenn az egy vagy több klíringtag nemteljesítéséből – ide értve a fizetésképtelenségi eljárás megindítását is – eredő veszteségek fedezésére,
  amelyek meghaladják a 39. cikkben említett letéti követelmények által fedezett veszteségeket.

2.   A központi szerződő fél meghatározza a nemteljesítési alapba fizetendő hozzájárulás minimális összegét és az egyes klíringtagok hozzájárulásának kiszámításához alkalmazandó kritériumokat. A hozzájárulások arányosak az egyes klíringtagok kitettségével, annak biztosítása érdekében, hogy a nemteljesítési alaphoz való hozzájárulások legalább azt lehetővé tegyék a központi szerződő fél számára, hogy ellenálljon a
  két
  legnagyobb kitettséggel rendelkező
  klíringtag
  nemteljesítésének.

2a.
     
  A központi szerződő fél rendkívüli, de valószerű piaci körülményeket feltételező forgatókönyveket dolgoz ki. A forgatókönyvek között szerepelniük kell azoknak az időszakoknak, amikor azokon a piacokon, amelyek számára a központi szerződő fél szolgáltatásokat nyújt, a legnagyobb volatilitás volt tapasztalható, valamint különböző lehetséges jövőbeli forgatókönyveknek. A forgatókönyvek kidolgozásakor figyelembe kell venni a pénzügyi erőforrások hirtelen értékesítésének és a piaci likviditás gyors csökkenéseinek lehetőségét. A nemteljesítési alap nagysága magában foglalja a 39. cikkel összhangban a feltételezett forgatókönyvekből adódó pozíciókra kiszámított letéteket.

A klíringtagjaival szembeni hitelkockázati kitettség kiszámításakor a központi szerződő fél figyelembe veszi a következőket:

| a) | klíringtagok kitettségei 37. cikkel összhangban vezetett minden egyes számlán nyilvántartottak szerint; és valamint |
| --- | --- |

a)

klíringtagok kitettségei 37. cikkel összhangban vezetett minden egyes számlán nyilvántartottak szerint; és valamint

| b) | a tulajdonosi pozíciókból szerzett nyereség felhasználható-e az ügyfél pozícióiból adódó veszteségek fedezésére. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosi pozíciókból szerzett nyereség felhasználható-e az ügyfél pozícióiból adódó veszteségek fedezésére.

3.   A központi szerződő fél az általa elszámolt különböző eszközkategóriákra egynél több nemteljesítési alapot is létrehozhat.

3a.
     
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve és az EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza az (1) és (3) bekezdésben említett nemteljesítési alapok részleteit meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.

Az EÉPH a KBER-rel szorosan együttműködve és az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

  [Mód. 19]

41. cikk

Egyéb kockázatellenőrzési eszközök

1.   A 12. cikkben rögzített tőkekövetelmények mellett a központi szerződő félnek elegendő hozzáférhető pénzügyi forrással kell rendelkeznie azon potenciális veszteségek fedezésére, amelyekre a letéti követelmények és a nemteljesítési alap már nem nyújtanak fedezetet. E források magukban foglalhatják a klíringtagok vagy más felek által biztosított egyéb elszámolási alapokat, a veszteség-megosztási megállapodásokat, biztosítási megállapodásokat, a központi szerződő fél saját forrásait, a feltétlen, ún. „szülői” kezességvállalásokat vagy hasonló rendelkezéseket. E források szabadon hozzáférhetők a központi szerződő fél számára és nem használhatók a működési veszteségek fedezésére.

2.   ▐ A 40. cikkben említett nemteljesítési alap és az (1) bekezdésben említett egyéb pénzügyi források folyamatosan lehetővé teszik a központi szerződő fél számára, hogy ellenálljon
  a rendkívüli, de valószerű piaci körülmények esetén bekövetkező esetleges veszteségeknek
  .
  A központi szerződő fél forgatókönyveket dolgoz ki az ilyen rendkívüli, de valószerű piaci feltételekre vonatkozóan.

3.   
  A központi szerződő fél felméri saját potenciális likviditási szükségleteit. A központi szerződő félnek mindenkor hozzá kell tudnia jutni a feladatai és tevékenységei végzéséhez szükséges megfelelő likviditáshoz.
  A központi szerződő fél
  e célból
  szert tesz a szükséges hitelkeretre vagy más hasonló megállapodást köt annak érdekében, hogy fedezni tudja likviditási szükségleteit, ha a rendelkezésére álló pénzügyi források nem lennének azonnal felhasználhatók. Az egyes klíringtagok és a klíringtagok anya- vagy leányvállalatainak mindegyike legfeljebb 25 %-át nyújthatja a hitelkeretnek, amelyre a központi szerződő félnek szüksége van.

4.   A központi szerződő fél felkérheti a teljesítő klíringtagokat, hogy egy másik klíringtag nemteljesítése esetén biztosítsanak pótlólagos forrásokat. A klíringtagok központi szerződő féllel szembeni kitettsége korlátozott.

5.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza
  a (2) bekezdésben említett azon rendkívüli körülményeket meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  , amelyeknek a központi szerződő félnek ellen kell állnia.

Az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

42. cikk

Többlépcsős veszteségfedezés

1.   A központi szerződő fél a veszteségek fedezésére más pénzügyi források előtt a nemteljesítő klíringtag által befizetett letétet használja fel.

2.   Amennyiben a nemteljesítő klíringtag által befizetett letét nem elegendő a központi szerződő félnél felmerült veszteségek fedezésére, a központi szerződő fél a nemteljesítő tag nemteljesítési alaphoz való hozzájárulását használja fel a veszteségek fedezésére.

3.   A központi szerződő fél csak azt követően használja a teljesítő klíringtagok nemteljesítési alaphoz való és egyéb hozzájárulásait, hogy kimerítette a nemteljesítő tag hozzájárulásait és ▐ a központi szerződő fél 41. cikk (1) bekezdésében említett saját forrásait.

4.   A központi szerződő fél nem használhatja a teljesítő klíringtagok által befizetett letéteket a más tag nemteljesítéséből származó veszteségek fedezésére.

43. cikk

A biztosítékra vonatkozó követelmények

1.   A központi szerződő fél nagymértékben likvid, minimális piaci és hitelkockázatú biztosítékokat fogadhat el a klíringtagokkal szembeni
  kezdeti vagy folyamatos
  kitettség fedezésére
  , például készpénzt, aranyat, államkötvényeket és kiváló minőségű vállalati kötvényeket
  .
  A központi szerződő felek a nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozóan elfogadhatnak bankgaranciákat, az ilyen biztosítékokat klíringtag bankkal szembeni kitettségnek értelmezve.
  A központi szerződő fél megfelelő levonásokat (haircut) alkalmaz az eszközök értékére, mely levonásoknak tükrözniük kell azt, hogy az eszközértékek mennyivel csökkenhetnek utolsó újraértékelésük és azon időpont között, amikorra értékesítésük ésszerűen feltételezhető. A központi szerződő fél figyelembe veszi a valamely piaci résztvevő nemteljesítését követően jelentkező likviditási kockázatot, valamint a bizonyos eszközökhöz kapcsolódó koncentrációs kockázatot, ami az elfogadható biztosíték és a vonatkozó levonások megállapításához vezethet.
  A minimális standardokat a kockázati szinttel összhangban kell megállapítani, és rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy tükrözzék a piaci feltételeket, és különösen hogy választ adjanak a vészhelyzetekre, amennyiben azt a következtetést vonják le, hogy ez mérsékli a rendszerszintű kockázatokat.

2.   A központi szerződő fél adott esetben, amennyiben az kellőképpen prudens, letéti követelményeinek fedezésére elfogadhatja biztosítékként a származtatott ügylet alapjául szolgáló eszközt vagy a központi szerződő fél kitettségét eredeztető pénzügyi eszközt.

3.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val és az ERKT-val folytatott konzultációt követően kidolgozza
  a nagymértékben likvidnek tekinthető biztosítékok típusát és az (1) bekezdésben említett levonásokat meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az EBH-val és az ERKT-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

44. cikk

Befektetési politika

1.   A központi szerződő fél csak nagymértékben likvid és minimális piaci és hitelkockázattal rendelkező pénzügyi eszközökbe
  , például uniós központi bankokban elhelyezett tartalékokba
  fektetheti pénzügyi erőforrásait. A befektetéseknek gyorsan, minimális negatív árhatással likviddé tehetőnek kell lenniük.

1a.
     
  A 12. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a központi szerződő fél tőkéje, valamint az (1) bekezdés értelmében nem befektetett eredménye és tartalékai nem veendők figyelembe.

2.   A letétként befizetett pénzügyi eszközöket olyan értékpapírelszámolásirendszer-üzemeltetőknél kell letétbe helyezni, amelyek biztosítják a központi szerződő fél megkülönböztetésmentes hozzáférését és ezen eszközök teljes körű védelmét. A központi szerződő félnek szükség esetén azonnal hozzá kell tudnia jutni a pénzügyi eszközökhöz.
  A közös szerződő felek megbízható ellenőrzéssel rendelkeznek a klíringtagok biztosítékának tovább-jelzálogosítása felett, és ezt az EÉPH ellenőrizheti.

3.   A központi szerződő fél nem fektetheti be tőkéjét, valamint a 39., 40. és 41. cikkben említett követelményekből származó összegeket saját értékpapírjaiba, illetve anya- vagy leányvállalatának értékpapírjaiba.

4.   Befektetési döntései során a központi szerződő fél figyelembe veszi az egyedi adósokkal szembeni teljes hitelkockázati kitettségét, és biztosítja, hogy bármely egyedi adóssal szembeni teljes hitelkockázati kitettsége az elfogadható koncentrációs korlátok között maradjon.

5.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően kidolgozza
  az (1) bekezdésben említett nagymértékben likvid pénzügyi eszközöket és a (4) bekezdésben említett koncentrációs korlátokat meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az EBH-val folytatott konzultációt követően 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

45. cikk

Nemteljesítési eljárások

1.   A központi szerződő fél
  részletes
  eljárásokat vezet be arra az esetre, ha valamely klíringtag nem teljesíti a 35. cikkben rögzített követelményeket az előírt határidőn belül és a központi szerződő fél által kidolgozott eljárásoknak megfelelően. A központi szerződő fél
  részletesen
  meghatározza az akkor követendő eljárásokat, ha a klíringtag fizetésképtelenségét nem a központi szerződő fél állapítja meg.
  Az eljárásokat évente felül kell vizsgálni.

2.   A központi szerződő fél haladéktalanul intézkedéseket hoz a nemteljesítésből származó veszteségek és likviditási nyomás korlátozására, és biztosítja, hogy bármely klíringtag pozícióinak zárása nem okoz zavart a működésben és nem teszi ki a teljesítő tagokat olyan veszteségeknek, amelyeket azok nem tudnak előrejelezni vagy ellenőrizni.

3.   A központi szerződő fél azonnal értesíti az illetékes hatóságot. Az illetékes hatóság haladéktalanul értesíti a nemteljesítő klíringtag felügyeletéért felelős hatóságot, amennyiben a központi szerződő fél úgy véli, hogy a klíringtag nem lesz képes jövőbeli kötelezettségeinek teljesítésére, és amennyiben a központi szerződő fél szándékában áll az adott tag nemteljesítésének bejelentése.

4.   A központi szerződő fél biztosítja nemteljesítési eljárásainak végrehajthatóságát. Megtesz minden ésszerű lépést annak biztosítására, hogy törvényes jogkörrel rendelkezzen a nemteljesítő klíringtag saját (tulajdonosi) pozícióinak likviddé tételéhez, valamint a nemteljesítő klíringtag ügyfélpozícióinak transzferálásához vagy likviddé tételéhez. [Mód. 19]

46. cikk

A modellek felülvizsgálata, stresszteszt és utótesztelés

1.   A központi szerződő fél rendszeresen felülvizsgálja a letéti követelmények, a nemteljesítési alaphoz való hozzájárulások, valamint a biztosítékokra vonatkozó követelmények kiszámításához elfogadott modelleket és paramétereket, továbbá a többi kockázatellenőrzési mechanizmust. A modelleket szigorú és gyakori stressztesztnek veti alá, hogy értékelni tudja alkalmazkodó képességüket rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között, és utótesztelést hajt végre az elfogadott módszertan megbízhatóságának értékelésére. A központi szerződő fél tájékoztatja az illetékes hatóságot az elvégzett tesztek eredményeiről és megszerzi annak jóváhagyását a modellek és paraméterek bármely módosításának elfogadása előtt.

2.   A központi szerződő fél rendszeresen teszteli nemteljesítési eljárásainak alapvető aspektusait és megtesz minden ésszerű lépést annak biztosítására, hogy valamennyi klíringtag tisztában legyen azokkal és rendelkezzen a megfelelő eljárásokkal a nemteljesítés esetére való reagáláshoz.

2a
     
  Az EÉPH tájékoztatást nyújt az ESA-knak az (1) bekezdés szerinti stressztesztek eredményeiről annak érdekében, hogy értékelhessék a pénzügyi vállalkozások közös szerződő felek nemteljesítésével szembeni kitettségét.

3.   A központi szerződő fél nyilvánosságra hozza a kockázatkezelési modelljével kapcsolatos kulcsfontosságú információkat
  ,
  ▐ az (1) bekezdésben említett stresszteszt elvégzése érdekében elfogadott feltételezéseket
  , valamint a stressztesztek eredményeit, kivéve ha az illetékes hatóság az EÉPH-val folytatott konzultációt követően úgy ítéli meg, hogy a közzététel fenyegetné a pénzügyi stabilitást
  .

4.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza
  a következőket meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  :

| a) | a pénzügyi eszközök és portfóliók különböző kategóriái esetében végrehajtandó tesztek típusai; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi eszközök és portfóliók különböző kategóriái esetében végrehajtandó tesztek típusai;

| b) | a klíringtagok vagy más felek részvétele a tesztekben; |
| --- | --- |

b)

a klíringtagok vagy más felek részvétele a tesztekben;

| c) | a tesztek gyakorisága; |
| --- | --- |

c)

a tesztek gyakorisága;

| d) | a tesztek időhorizontja; |
| --- | --- |

d)

a tesztek időhorizontja;

| e) | a (3) bekezdésben említett kulcsfontosságú információk. |
| --- | --- |

e)

a (3) bekezdésben említett kulcsfontosságú információk.

Az EÉPH az EBH-val konzultálva 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

47. cikk

Teljesítés

1.   A központi szerződő fél lehetőség szerint
  , és amennyiben kivitelezhető,
  központi banki pénzt használ a tranzakciók teljesítéséhez. Amennyiben
  nem
  központi banki
  pénzt használ
  , megteszi a
  készpénzes elszámolási
  kockázat szigorú korlátozásához szükséges lépéseket.

2.   A központi szerződő fél világosan bemutatja a pénzügyi eszközök szállítására vonatkozó kötelezettségeit, ideértve azt is, hogy kötelezettsége a pénzügyi eszköz szállításának megtételére vagy fogadására vonatkozik-e, illetve hogy kártalanítja-e a résztvevőket a szállítási folyamat során keletkezett veszteségekért.

3.   Amennyiben a központi szerződő félnek pénzügyi eszközök szállításának megtételére vagy fogadására vonatkozó kötelezettsége van, az elsődleges kockázatot „fizetés ellenében történő szállítás” mechanizmusa révén a lehető legnagyobb mértékben kiküszöböli.

48. cikk

Interoperabilitási megállapodások

1.   A központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást köthet más központi szerződő féllel, amennyiben teljesülnek a 49. és 50. cikkben előírt követelmények.

1a
     
  Annak érdekében, hogy ne tegyék ki a központi szerződő feleket további kockázatoknak, az interoperabilitási megállapodásokat e rendelet alkalmazásában a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése 18. pontjának a) és b) alpontjában, valamint 19. pontjában meghatározott átruházható értékpapírokra és pénzpiaci eszközökre kell korlátozni. Mindazonáltal az EÉPH 2014. szeptember 30-ig jelentést terjeszt a Bizottság elé arról, helyénvaló lenne-e a megállapodások hatályának kiterjesztése más pénzügyi eszközökre.

2.   Az egy adott kereskedési helyszínnek történő szolgáltatásnyújtás céljából más központi szerződő féllel kötött interoperabilitási megállapodás esetében a központi szerződő fél megkülönböztetésmentes hozzáféréssel rendelkezik az adott kereskedési helyszíntől származó, feladatainak ellátásához szükséges adatokhoz, valamint az érintett ügyletlezárási rendszerekhez.

3.   Az (1) és (2) bekezdésben említettek, azaz az interoperabilitási megállapodás megkötése és az adatállományokhoz vagy ügyletlezárási rendszerekhez való hozzáférés közvetlenül és közvetetten is csak a megállapodásból vagy hozzáférésből származó kockázatok ellenőrzése érdekében korlátozhatók.

48a. cikk

A központi szerződő fél hozzáférése a kereskedési adatállományhoz

1.
     
  A központi szerződő fél jogosult bármely adott kereskedési helyszín adatállományaihoz való megkülönböztetésmentes hozzáférésre és minden érintett ügyletlezárási rendszerhez való hozzáférésre, amelyre feladatainak teljesítéséhez szüksége van.

2.
     
  A 68. cikkben említett, a Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézett jelentések céljából az EÉPH nyomon követi a központi szerződő felekhez való hozzáférést, és egyes gyakorlatok hatását a versenyképességre, beleértve a kizárólagos engedélyezési gyakorlatok alkalmazását.

49. cikk

Kockázatkezelés

1.   Az interoperabilitási megállapodást kötő központi szerződő felek:

| a) | a megállapodásból származó pótlólagos kockázatok hatékony azonosítására, felügyeletére és kezelésére szolgáló megfelelő politikákat, eljárásokat és rendszereket hoznak létre, hogy kellő időben tudják teljesíteni kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

a)

a megállapodásból származó pótlólagos kockázatok hatékony azonosítására, felügyeletére és kezelésére szolgáló megfelelő politikákat, eljárásokat és rendszereket hoznak létre, hogy kellő időben tudják teljesíteni kötelezettségeiket;

| b) | megállapodnak jogaikról és kötelezettségeikről, beleértve a kapcsolatukra irányadó jog meghatározását is; |
| --- | --- |

b)

megállapodnak jogaikról és kötelezettségeikről, beleértve a kapcsolatukra irányadó jog meghatározását is;

| c) | azonosítják, felügyelik és hatékonyan kezelik a hitel- és a likviditási kockázatot, hogy az egyik központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése ne legyen hatással az interoperábilis központi szerződő félre; |
| --- | --- |

c)

azonosítják, felügyelik és hatékonyan kezelik a hitel- és a likviditási kockázatot, hogy az egyik központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése ne legyen hatással az interoperábilis központi szerződő félre;

| d) | azonosítják, felügyelik és kezelik az interoperabilitási megállapodásból származó potenciális kölcsönös függéseket és korrelációkat, amelyek hatással lehetnek a klíringtagok koncentrációjához és a pénzügyi források összevonásához kapcsolódó hitel- és likviditási kockázatokra. |
| --- | --- |

d)

azonosítják, felügyelik és kezelik az interoperabilitási megállapodásból származó potenciális kölcsönös függéseket és korrelációkat, amelyek hatással lehetnek a klíringtagok koncentrációjához és a pénzügyi források összevonásához kapcsolódó hitel- és likviditási kockázatokra.

Az első albekezdés b) pontja alkalmazásában a központi szerződő felek ugyanazon szabályokat alkalmazzák az átutalási megbízások rendszereikbe történő bevitelének, illetve a visszavonhatatlanságnak az időpontja tekintetében, amelyeket a 98/26/EK irányelv rögzít.

Az első albekezdés c) pontja alkalmazásában a megállapodás feltételei rögzítik valamely, az interoperabilitási megállapodásban részt vevő központi szerződő fél nemteljesítése következményeinek kezelésére vonatkozó eljárást.

Az első albekezdés d) pontja alkalmazásában a központi szerződő felek szilárd ellenőrzéssel rendelkeznek a klíringtagok biztosítékának a megállapodás keretében történő tovább-jelzálogosítása felett, amennyiben ezt illetékes hatóságaik engedélyezik. A megállapodás rögzíti, hogy e kockázatok hogyan kerülnek kezelésre, figyelembe véve a kellő fedezetet és a továbbterjedés korlátozásának szükségességét.

2.   Amennyiben a központi szerződő felek klíringtagokkal, illetve egymással szembeni kitettségének fedezésére szolgáló kockázatkezelési modelljei különbözőek, a központi szerződő felek azonosítják e különbségeket, értékelik az azokból esetlegesen származó kockázatokat és (többek között pótlólagos pénzügyi forrásokat biztosító) intézkedéseket hoznak, amelyek korlátozzák a kockázatok interoperabililtási megállapodásra gyakorolt hatását, valamint a továbbterjedési kockázatot tekintve a potenciális következményeket, és biztosítják, hogy e különbségek a központi szerződő felek egyike esetében se befolyásolják a klíringtagok nemteljesítése következményeinek kezelésére irányuló képességet.

49a. cikk

Letétek nyújtása a központi szerződő felek között

1.
     
  A központi szerződő fél elkülöníti az olyan központi szerződő felektől kapott biztosítékot, amelyekkel interoperabilitási megállapodást kötött.

2.
     
  A készpénz formájában kapott biztosítékot külön számlán kell tartani.

3.
     
  A pénzügyi eszköz formájában kapott biztosítékot a 98/26/EK irányelv szerint bejelentett értékpapírelszámolásirendszer-üzemeltetőknél vezetett számlán kell elkülöníteni.

4.
     
  Az (1), (2) és (3) bekezdés alapján elkülönített biztosíték csak akkor áll az azt átvevő központi szerződő fél rendelkezésére, ha a biztosítékot nyújtó központi szerződő fél az interoperaibilitási megállapodás összefüggésében nem teljesít.

5.
     
  A biztosítékot átvevő központi szerződő fél interoperabilitási megállapodással kapcsolatos nemteljesítése esetén az (1), (2) és (3) bekezdés alapján elkülönített biztosítékot haladéktalanul visszafizetik az azt nyújtó központi szerződő félnek.

50. cikk

Az interoperabilitási megállapodások jóváhagyása

1.   Az interoperabilitási megállapodáshoz az érintett központi szerződő felek illetékes hatóságainak előzetes jóváhagyása szükséges. A 13. cikk szerinti eljárást kell alkalmazni.

2.   Az illetékes hatóságok csak akkor hagyják jóvá az interoperabilitási megállapodást, ha
  az érintett központi szerződő fél engedéllyel rendelkezik a 13. cikkben meghatározott eljárás szerinti klíringre, és ezen engedély alapján a felügyeleti követelményekkel összhangban legalább három éve folyamatosan ellátja szerepét a származtatott ügyletek klíringje terén, továbbá
  a 49. cikkben rögzített követelmények teljesülnek, és a tranzakciók elszámolásának a megállapodás szerinti technikai feltételei lehetővé teszik a pénzügyi piacok zökkenőmentes és rendes működését, valamint a megállapodás nem csökkenti a felügyelet hatékonyságát.

3.   Amennyiben valamelyik illetékes hatóság úgy véli, nem teljesülnek a (2) bekezdésben foglalt feltételek, írásban nyújt magyarázatot a kockázatokkal kapcsolatos megfontolásairól a többi illetékes hatóságnak és az érintett központi szerződő feleknek. Értesíti az EÉPH-t is, amely véleményt bocsát ki a kockázattal kapcsolatos megfontolások helytállóságáról és az interoperabilitási megállapodás elutasításának jogosságáról. Az EÉPH véleményét valamennyi érintett központi szerződő fél számára hozzáférhetővé kell tenni. Amennyiben az EÉPH értékelése eltér az érintett illetékes hatóság értékelésétől, a hatóság az EÉPH véleményét figyelembe véve újragondolja álláspontját.

4.   Az EÉPH 2012. június 30-ig iránymutatást vagy ajánlásokat bocsát ki az interoperabilitási megállapodások értékelésének következetessé, hatékonnyá és eredményessé tétele érdekében, az 1095/2010/EU rendelet 8. cikkében rögzített eljárással összhangban.

VI.   cím

A kereskedési adattárak nyilvántartása és felügyelete

1.   fejezet

A kereskedési adattárak nyilvántartásba vételi feltételei és eljárásai

51. cikk

A kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele

1.   A kereskedési adattárakat az EÉPH a 6. cikk céljaira nyilvántartásba veszi.

2.   E cikk értelmében az a kereskedési adattár vehető nyilvántartásba, amely az Unióban székhellyel rendelkező jogi személy és megfelel a VII. cím követelményeinek.

3.   A kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele az Unió egész területére érvényes.

4.   A nyilvántartásba vett kereskedési adattárnak mindenkor meg kell felelnie az első nyilvántartásba vétel feltételeinek. A kereskedési adattár indokolatlan késedelem nélkül értesíti az EÉPH-t a nyilvántartásba vételi feltételekben bekövetkező bármely változásról.

52. cikk

Nyilvántartásba vétel iránti kérelem

1.   A kereskedési adattár a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az EÉPH-hoz nyújtja be.

2.   A kérelem kézhezvételét követő tíz munkanapon belül az EÉPH értékeli a kérelem hiánytalanságát.

Ha a kérelem hiányos, az EÉPH határidőt szab meg, amelynek leteltéig a kereskedési adattárnak pótlólagos információkat kell nyújtania.

Az EÉPH azt követően, hogy megállapította a kérelem hiánytalanságát, ennek megfelelően értesíti a kereskedési adattárat.

3.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH kidolgozza
  az (1) bekezdésben említett, az EÉPH általi nyilvántartásba vétel iránti kérelem részleteit meghatározó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

4.   Az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  az EÉPH kidolgozza
  az EÉPH-hoz benyújtandó, nyilvántartásba vétel iránti kérelem formátumát meghatározó végrehajtástechnikai standardok
  tervezetét
  .

Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet
  15.
  cikkének megfelelően
  elfogadja.

▐

53. cikk

A kérelem vizsgálata

1.   Az EÉPH az 52. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett értesítéstől számított negyven munkanapon belül megvizsgálja a nyilvántartásba vételi kérelmet a kereskedési adattár 64–67. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelése alapján és megalapozott indokolással ellátott határozatot fogad el a nyilvántartásba vételről vagy a kérelem elutasításáról.

2.   Az EÉPH által a (1) bekezdésnek megfelelően kibocsátott határozat az elfogadása utáni ötödik munkanapon lép hatályba.

54. cikk

Értesítés a határozatról

1.   Amennyiben az EÉPH határozatot fogad el a nyilvántartásba vételről, annak elutasításáról vagy a nyilvántartásból való törlésről öt munkanapon belül értesíti a kereskedési adattárat, csatolva határozatának megalapozott indokolással ellátott magyarázatát.

2.   Az EÉPH az (1) bekezdésnek megfelelően hozott valamennyi határozatról tájékoztatja a Bizottságot.

3.   Az EÉPH a honlapján közzéteszi az e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett kereskedési adattárak listáját. E listát az (1) bekezdés szerinti határozatok elfogadását követő öt munkanapon belül frissíteni kell.

55. cikk

Pénzbírságok

1.   Az EÉPH pénzbírságot róhat ki valamely kereskedési adattárra, amennyiben az – szándékosan vagy gondatlanságból – megsértette e rendelet 63. cikkének (1) bekezdését, 64., 65., 66. cikkét vagy 67. cikkének (1) és (2) bekezdését.

2.   Az (1) bekezdésben említett pénzbírságnak visszatartó erejűnek, továbbá a kötelezettségszegés jellegéhez, súlyosságához és időtartamához, valamint az érintett kereskedési adattár gazdasági jelentőségéhez mérten arányosnak kell lennie.

3.   A (2) bekezdés ellenére, ha a kereskedés adattár számszerűsíthető pénzügyi előnyhöz jutott a kötelezettségszegés révén – akár közvetlenül, akár közvetve –, akkor a pénzbírságnak legalább akkorának kell lennie, mint az előnynek.

4.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az ESMA kidolgozza
  a következőkre vonatkozó szabályozástechnikai standardok
  tervezetét
  :

| a) | a pénzbírság összegének megállapítására vonatkozó részletes kritériumok; |
| --- | --- |

a)

a pénzbírság összegének megállapítására vonatkozó részletes kritériumok;

| b) | a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó intézkedésekre és a jelentéstételre vonatkozó eljárások, valamint a döntéshozatallal kapcsolatos eljárási szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre, a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a pénzbírság számszerűsítésére és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó intézkedésekre és a jelentéstételre vonatkozó eljárások, valamint a döntéshozatallal kapcsolatos eljárási szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre, a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a pénzbírság számszerűsítésére és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 6]

▐

56. cikk

Kényszerítő bírságok

1.   Az EÉPH felügyelőtanácsa
  határozatban időszakos
  kényszerítő bírságot szab ki az alábbiak kikényszerítése érdekében
  :

| a) | a jogsértés megszüntetése
  a kereskedési adattár részéről
  ; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés megszüntetése
  a kereskedési adattár részéről
  ;

| b) | a
  kért teljes információk szolgáltatása
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek részéről
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  kért teljes információk szolgáltatása
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek részéről
  ;

| c) | hogy
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek
  vessék alá magukat vizsgálatnak és különösen, hogy hiánytalanul adják át a kért nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat, illetve adjanak meg vagy javítsanak egyéb vizsgálatban benyújtandó információkat; |
| --- | --- |

c)

hogy
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek
  vessék alá magukat vizsgálatnak és különösen, hogy hiánytalanul adják át a kért nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat, illetve adjanak meg vagy javítsanak egyéb vizsgálatban benyújtandó információkat;

| d) | hogy
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek
  vessék alá magukat helyszíni ellenőrzésnek. |
| --- | --- |

d)

hogy
  a kereskedési adattárban részt vevő személyek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek
  vessék alá magukat helyszíni ellenőrzésnek.

2.   A ▐ kényszerítő bírságnak hatékonynak és arányosnak kell lennie. A kényszerítő bírságot a késedelem minden egyes napja után ki kell szabni.

2a.
     
  A (2) bekezdés sérelme nélkül, a kényszerítő bírságok összege az előző üzleti év átlagos napi árbevételének 3 %-a. Az összegeket az időszakos kényszerítő bírságot kivető határozatban megállapított időponttól kezdődően kell kiszámítani.

2b.
     
  Az időszakos kényszerítő bírság az EÉPH határozatáról szóló értesítést követő legfeljebb hat hónapos időtartamra szabható ki. A hathónapos időszak leteltével az EÉPH megvizsgálja az intézkedést.

  [Mód. 7]

57. cikk

Az érintett személyek meghallgatása

1.   Az 55. és 56. cikk szerinti, pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot elrendelő határozat meghozatala előtt
  az EÉPH
  meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárással érintett személyek számára azon ügyek tekintetében, amelyeket a Bizottság kifogásol.

Az EÉPH
  csak olyan kifogásokra alapozhatja határozatát, amelyekre az érintett személyek megtehették észrevételeiket.

2.   Az érintett személyek védekezéshez való jogát az eljárás során teljes mértékben tiszteletben kell tartani.

E személyeknek jogukban áll betekinteni
  az EÉPH
  irataiba, amennyiben ez nem sérti más személyeknek az üzleti titkok védelmére irányuló jogos érdekét. Az iratokba való betekintés joga nem terjed ki a bizalmas információkra és
  az EÉPH
  belső dokumentumaira. [Mód. 8]

58. cikk

A pénzbírságokra és a kényszerítő bírságokra vonatkozó közös rendelkezések

1.   Az
  EÉPH
  nyilvánosságra hoz minden, az 55. és 56. cikkel összhangban kiszabott pénzbírságot és kényszerítő bírságot.

2.   Az 55. és 56. cikkel összhangban kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok közigazgatási jellegűek.

2a.
     
  Amennyiben az EÉPH úgy határoz, hogy nem vet ki pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot, döntéséről és annak indokairól tájékoztatja a Bizottságot, a tagállamok illetékes hatóságait, az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  [Mód. 9 rev]

59. cikk

A Bíróság által történő felülvizsgálat

Az Európai Unió Bírósága korlátlan jogkörrel rendelkezik az olyan határozatok felülvizsgálatára, amelyekben
  az EÉPH
  pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabott ki. A Bíróság törölheti, csökkentheti vagy emelheti a kiszabott pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot. [Mód. 10]

60. cikk

A nyilvántartásból való törlés

1.   Az EÉPH az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén törli a kereskedési adattárat a nyilvántartásból:

| a) | a kereskedési adattár kifejezetten lemond a nyilvántartásról vagy az elmúlt hat hónap során nem nyújtott szolgáltatást; |
| --- | --- |

a)

a kereskedési adattár kifejezetten lemond a nyilvántartásról vagy az elmúlt hat hónap során nem nyújtott szolgáltatást;

| b) | a kereskedési adattár a nyilvántartásba vételt hamis nyilatkozatok adásával vagy egyéb szabálytalan módon szerezte meg; |
| --- | --- |

b)

a kereskedési adattár a nyilvántartásba vételt hamis nyilatkozatok adásával vagy egyéb szabálytalan módon szerezte meg;

| c) | a kereskedési adattár már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek mellett nyilvántartásba vételére sor került; |
| --- | --- |

c)

a kereskedési adattár már nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek mellett nyilvántartásba vételére sor került;

| d) | a kereskedési adattár súlyosan vagy több ízben megsértette e rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

d)

a kereskedési adattár súlyosan vagy több ízben megsértette e rendelet rendelkezéseit.

2.   Amennyiben az érintett kereskedési adattár szolgáltatásnyújtása és tevékenységvégzése szerinti tagállam illetékes hatósága úgy véli, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek valamelyike teljesült, felkérheti az EÉPH-t, hogy vizsgálja meg, teljesültek-e a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó feltételek. Amennyiben az EÉPH úgy határoz, hogy az érintett kereskedési adattárat nem törli a nyilvántartásból, e határozatát teljes körűen meg kell indokolnia.

2a.
     
  Az EÉPH megtesz minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy szabályosan helyettesítse azt a kereskedési adattárat, amelynek nyilvántartásba vételét visszavonták, beleértve az adatok átadását más kereskedési adattáraknak, valamint a bejelentett információk átirányítását egy másik kereskedési adattárhoz.

61. cikk

A kereskedési adattárak felügyelete

1.   Az EÉPH felügyeli a 64–67. cikk alkalmazását.

2.   Az 51–60., 62. és 63. cikkben foglalt feladatok ellátása érdekében az EÉPH a következő jogkörökkel rendelkezik:

| a) | hozzáfér minden dokumentumhoz azok formájától függetlenül, és azokról másolatot kaphat vagy készíthet; |
| --- | --- |

a)

hozzáfér minden dokumentumhoz azok formájától függetlenül, és azokról másolatot kaphat vagy készíthet;

| b) | bármely személytől információt kérhet, és ha szükséges, információszerzés céljából beidézhet és kihallgathat személyeket; |
| --- | --- |

b)

bármely személytől információt kérhet, és ha szükséges, információszerzés céljából beidézhet és kihallgathat személyeket;

| c) | előre bejelentett vagy bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzéseket végezhet; |
| --- | --- |

c)

előre bejelentett vagy bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzéseket végezhet;

| d) | kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait. |
| --- | --- |

d)

kérheti a telefon- és adatforgalom nyilvántartásait.

2.   fejezet

Kapcsolatok harmadik országokkal

62. cikk

Nemzetközi megállapodások

A Bizottság adott esetben javaslatot terjeszt a Tanács elé arra vonatkozóan, hogy egy vagy több harmadik országgal tárgyalásokat folytasson a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó, harmadik országbeli székhelyű kereskedési adattárakban tárolt információkhoz való kölcsönös hozzáférésről, valamint ezen információk cseréjéről szóló nemzetközi megállapodásokról, amennyiben ez az információ releváns az illetékes hatóságok e rendelet szerinti feladatainak ellátásához.

63. cikk

Egyenértékűség és elismerés

1.   Harmadik országban székhellyel rendelkező kereskedési adattár a 6. cikk céljaira csak akkor nyújthat szolgáltatást és gyakorolhatja tevékenységét az Unióban székhellyel rendelkező jogalanyok számára, ha az adattár
  az Unióban önálló székhellyel rendelkezik és
  az adattárat az
  EÉPH
  elismerte.

2.   Az EÉPH kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén ismeri el a harmadik országbeli kereskedési adattárakat:

| a) | a kereskedési adattár az adott harmadik országban engedéllyel rendelkezik és hatékony felügyelet alatt áll; |
| --- | --- |

a)

a kereskedési adattár az adott harmadik országban engedéllyel rendelkezik és hatékony felügyelet alatt áll;

| b) | a Bizottság határozatot hozott a (3) bekezdéssel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság határozatot hozott a (3) bekezdéssel összhangban;

| c) | az Unió a 62. cikkben említetteknek megfelelően nemzetközi megállapodást kötött az adott harmadik országgal; |
| --- | --- |

c)

az Unió a 62. cikkben említetteknek megfelelően nemzetközi megállapodást kötött az adott harmadik országgal;

| d) | a (4) bekezdéssel összhangban együttműködési megállapodások jöttek létre annak biztosítására, hogy az uniós hatóságok azonnali és folyamatos hozzáféréssel rendelkeznek minden szükséges információhoz; |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdéssel összhangban együttműködési megállapodások jöttek létre annak biztosítására, hogy az uniós hatóságok azonnali és folyamatos hozzáféréssel rendelkeznek minden szükséges információhoz;

| da) | harmadik ország tekintetében a Bizottság olyan határozatot hozott, amely megállapítja, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése érdekében az adott országban előírt normák eleget tesznek a Pénzügyi Akció Munkacsoport követelményeinek, és egyenértékűek a 2005/60/EK irányelvben foglalt előírásokkal; |
| --- | --- |

da)

harmadik ország tekintetében a Bizottság olyan határozatot hozott, amely megállapítja, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése érdekében az adott országban előírt normák eleget tesznek a Pénzügyi Akció Munkacsoport követelményeinek, és egyenértékűek a 2005/60/EK irányelvben foglalt előírásokkal;

| db) | harmadik ország az engedélyezett központi szerződő fél székhelye szerinti tagállammal olyan megállapodást kötött, amely teljes mértékben megfelel az OECD adóügyi modellegyezményének 26. cikkében meghatározott normáknak, és biztosítja az adóügyi információk tényleges cseréjét, ideértve az esetleges multilaterális adózási megállapodásokat; |
| --- | --- |

db)

harmadik ország az engedélyezett központi szerződő fél székhelye szerinti tagállammal olyan megállapodást kötött, amely teljes mértékben megfelel az OECD adóügyi modellegyezményének 26. cikkében meghatározott normáknak, és biztosítja az adóügyi információk tényleges cseréjét, ideértve az esetleges multilaterális adózási megállapodásokat;

| dc) | gy harmadik ország illetékes hatóságai a 62. cikkben említett nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval, feltéve, hogy beleegyeznek a kereskedési adattár és az uniós hatóságok kártalanításába a kereskedési adattár által nyújtott információkkal kapcsolatos per során keletkező minden költségért; |
| --- | --- |

dc)

gy harmadik ország illetékes hatóságai a 62. cikkben említett nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval, feltéve, hogy beleegyeznek a kereskedési adattár és az uniós hatóságok kártalanításába a kereskedési adattár által nyújtott információkkal kapcsolatos per során keletkező minden költségért;

| dd) | harmadik ország kölcsönös hozzáférési rendszert alkalmaz az uniós székhelyű kereskedési adattárak számára, és az országban kölcsönös elismerési rendszert hajtottak végre. |
| --- | --- |

dd)

harmadik ország kölcsönös hozzáférési rendszert alkalmaz az uniós székhelyű kereskedési adattárak számára, és az országban kölcsönös elismerési rendszert hajtottak végre.

3.   
  A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a -68. cikkel összhangban történő elfogadására
  , amelyben megállapítja, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező kereskedési adattárak olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket teljesítsenek, amelyek egyenértékűek az e rendeletben rögzített követelményekkel, valamint hogy e kereskedési adattárak az adott harmadik országban folyamatos hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek.

4.   Az EÉPH-nak együttműködési megállapodásokat kell kötnie azon harmadik országok megfelelő illetékes hatóságaival, amelyeknek jogi és felügyeleti keretrendszere a (3) bekezdés értelmében e rendelettel egyenértékűnek tekinthető. E megállapodások biztosítják, hogy az uniós hatóságok azonnali és folyamatos hozzáféréssel rendelkeznek a feladataik ellátásához szükséges valamennyi információhoz
  , illetve közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek a harmadik államok joghatósága alá tartozó kereskedési adattárakhoz
  . Ezek a megállapodások meghatározzák legalább a következőket:

| a) | az EÉPH, bármely más, e rendelettel összhangban feladatköreit gyakorló uniós hatóság, az érintett harmadik ország illetékes hatóságai
  és az érintett harmadik ország kereskedési adattárai
  közötti információcsere mechanizmusát;
  e mechanizmusok közé tartoznak a harmadik országok kereskedési adattárainál az EÉPH által végzett helyszíni vizsgálatok is
  ; |
| --- | --- |

a)

az EÉPH, bármely más, e rendelettel összhangban feladatköreit gyakorló uniós hatóság, az érintett harmadik ország illetékes hatóságai
  és az érintett harmadik ország kereskedési adattárai
  közötti információcsere mechanizmusát;
  e mechanizmusok közé tartoznak a harmadik országok kereskedési adattárainál az EÉPH által végzett helyszíni vizsgálatok is
  ;

| b) | a felügyeleti tevékenységek összehangolására vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti tevékenységek összehangolására vonatkozó eljárásokat.

VII.   cím

A kereskedési adattárakkal szembeni követelmények

64. cikk

Általános követelmények

1.   A kereskedési adattár megbízható vállalatirányítási rendszerrel rendelkezik, amely áttekinthető szervezeti felépítést, egymástól jól elhatárolt, átlátható és következetes felelősségi köröket, valamint megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokat, többek között megbízható adminisztratív és számviteli eljárásokat foglal magában, amelyek megakadályozzák a bizalmas adatok bárminemű nyilvánosságra hozatalát.

2.   A kereskedési adattár kidolgozza a megfelelő politikákat és eljárásokat annak biztosítására, hogy az adattár (ideértve vezetőit és munkavállalóit is) e rendelet minden rendelkezésének megfeleljen.

3.   A kereskedési adattár olyan szervezeti struktúrát tart fenn és működtet, amely biztosítja az adattár szolgáltatásnyújtásának és tevékenységvégzésének folyamatosságát és rendes működését. A kereskedési adattár megfelelő és arányos rendszereket, erőforrásokat és eljárásokat alkalmaz.

4.   A kereskedési adattár stabil és prudens irányításának biztosítása érdekében a felsővezetés és az igazgatóság tagjai kellően jó hírnevű és tapasztalt személyek.

5.   A kereskedési adattár objektív és megkülönböztetésmentes hozzáférési és részvételi követelményekkel rendelkezik, amelyeket nyilvánosan közzétesz. A hozzáférést korlátozó kritériumok csak annyiban engedélyezhetők, amennyiben azok célja a kereskedési adattár által tárolt adatokat érintő kockázatok ellenőrzése.

6.   A kereskedési adattár nyilvánosságra hozza az általa nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó árakat és díjakat. Külön-külön hozza nyilvánosságra az egyes szolgáltatások és funkciók árait és díjait, beleértve az árengedményeket és rabattokat, valamint e kedvezmények igénybevételének feltételeit. A kereskedési adattár lehetővé teszi a jelentést tevő jogalanyok számára az egyes szolgáltatásokhoz külön–külön történő hozzáférést. A kereskedési adattár által felszámított árak és díjak
  nem lehetnek magasabbak a kereskedési adattár költségeinél
  .

65. cikk

Működési megbízhatóság

1.   A kereskedési adattár azonosítja a működési kockázat forrásait és minimalizálja azokat a megfelelő rendszerek, ellenőrzések és eljárások kidolgozása révén. E rendszerek megbízhatóak és biztonságosak, és megfelelő kapacitással rendelkeznek a kapott információk kezelésére.

2.   A kereskedési adattár megfelelő üzletmenet-folytonossági politikát és vészhelyzet esetére helyreállítási tervet dolgoz ki, hajt végre és tart fenn, amelynek célja a kereskedési adattár funkcióinak fenntartása, a műveletek időben történő helyreállítása, valamint kötelezettségeinek teljesítése. A helyreállítási terv legalább a biztonsági tartalékrendszerek létrehozásáról rendelkezik.

66. cikk

Adatvédelem és -rögzítés

1.   A kereskedési adattár biztosítja a 6. cikk értelmében kapott információk bizalmas jellegét, integritását és védelmét.
  A származtatott ügylet mindkét felének beleegyezése nélkül semmilyen információ sem használható fel üzleti célra.

2.   A kereskedési adattár azonnal rögzíti a 6. cikk értelmében kapott információkat, és a vonatkozó ügyletek lezárását követően legalább tíz évig megőrzi azokat. Időszerű és hatékony nyilvántartási eljárásokat alkalmaz a rögzített információ változásainak dokumentálására.

3.   A kereskedési adattár a származtatott ügyletek 6. cikkel összhangban bejelentett adatai alapján kiszámítja a pozíciókat derivatívakategóriánként és a jelentést tevő jogalanyok szerinti bontásban.

4.   A kereskedési adattár az ügyletben részes felek számára lehetővé teszi, hogy bármikor hozzáférjenek az adott ügylethez kapcsolódó információkhoz és javítsák azokat.

5.   A kereskedési adattár minden ésszerű lépést megtesz a rendszereiben tárolt információkkal való bárminemű visszaélés megelőzésére, és megakadályozza ezen információk más üzleti tevékenységekhez való felhasználását.

A kereskedési adattárban nyilvántartott bizalmas információkat nem használhatják fel más, a kereskedési adattárral anya- vagy leányvállalati kapcsolatban lévő természetes vagy jogi személyek.

67. cikk

Átláthatóság és az adatok rendelkezésre állása

1.   A kereskedési adattár
  rendszeresen és könnyen hozzáférhető módon,
  derivatívakategóriák szerinti bontásban közzéteszi a neki bejelentett ügyletek aggregált pozícióit
  , ezek a bejelentések pedig lehetőség szerint nemzetközi nyílt ipari szabványokat alkalmaznak.

A kereskedési adattárak biztosítják, hogy valamennyi illetékes hatóság közvetlen és azonnali hozzáféréssel rendelkezzen azokhoz a származtatott ügyletekkel kapcsolatos információkhoz, amelyek feladataik ellátásához szükségesek.

2.   A kereskedési adattár a következő jogalanyok számára teszi elérhetővé a szükséges információkat
  , feltéve, hogy az ezekhez az információkhoz való hozzáférés szigorúan szükséges számukra, hogy teljesíteni tudják a rájuk háruló feladatokat és megbízásokat
  :

| a) | az EÉPH; |
| --- | --- |

a)

az EÉPH;

| aa) | az ERKT; |
| --- | --- |

aa)

az ERKT;

| b) | a 6. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettség alá eső vállalkozásokat felügyelő illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettség alá eső vállalkozásokat felügyelő illetékes hatóságok;

| c) | a kereskedési adattárhoz hozzáférő központi szerződő feleket felügyelő illetékes hatóság; |
| --- | --- |

c)

a kereskedési adattárhoz hozzáférő központi szerződő feleket felügyelő illetékes hatóság;

| ca) | bejelentett ügyletek végrehajtásának helyszínét felügyelő illetékes hatóság; |
| --- | --- |

ca)

bejelentett ügyletek végrehajtásának helyszínét felügyelő illetékes hatóság;

| d) | a KBER érintett központi bankjai; |
| --- | --- |

d)

a KBER érintett központi bankjai;

| da) | nyilvánosság minden héten aggregált formában érthető formátumban, hogy a nem piaci szereplők is megfelelően tájékozódhassanak a volumen, a pozíciók, az árak és az érték konkrét adatairól, valamint a trendekről, kockázatokról és más lényeges információkról, ami fokozza a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacainak átláthatóságát. |
| --- | --- |

da)

nyilvánosság minden héten aggregált formában érthető formátumban, hogy a nem piaci szereplők is megfelelően tájékozódhassanak a volumen, a pozíciók, az árak és az érték konkrét adatairól, valamint a trendekről, kockázatokról és más lényeges információkról, ami fokozza a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacainak átláthatóságát.

Felhatalmazzák az EÉPH-t, hogy rögzítse és felülvizsgálja a közzététel kritériumait, és döntsön arról, hogy az illetékes nemzeti vagy uniós hatóságok alkalmasabbak-e a közzétételre.

3.   Az EÉPH megosztja más
  érintett
  illetékes hatóságokkal az azok számára feladataik ellátásához szükséges információkat.

4.   
  E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében
  az EÉPH
  kidolgozza
  az (1) és (2) bekezdésben említett információk részleteit
  , valamint az adatok adattárak közötti összesítéséhez és összehasonlításához szükséges, illetve a (2) bekezdésben említett hatóságok információhoz való hozzáférését lehetővé tevő működési standardokat
  meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.
  A szabályozástechnikai standardok biztosítják, hogy az (1) bekezdés alapján közzétett információk nem alkalmasak az ügyletek egyik felének azonosítására sem.

Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét 2012. június 30-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja
  . [Mód. 19]

▐

67a. cikk

Annak biztosítása érdekében, hogy el tudják látni feladatukat, a kereskedési adattárakat megfelelően meg kell szervezni, hogy olyan helyzetben legyenek, hogy közvetlen és azonnali hozzáférést biztosítsanak az EÉPH és az érintett illetékes hatóságok számára a 6. cikkben említett származtatott ügyletek részleteihez.

VIII.   cím

Átmeneti és záró rendelkezések

-68. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

1.
     
  A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való felhatalmazására az e cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni.

2.
     
  A 23. cikkben és a 63. cikkben említett felhatalmazást a Bizottság határozatlan időtartamra kapja meg.

3.
     
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően a Bizottság törekszik arra, hogy konzultáljon az EÉPH-val.

4.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 23. és 63. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

5.
     
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásakor a Bizottság haladéktalanul és egyidejűleg értesíti erről a körülményről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

6.
     
  A 23. vagy a 63. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács nem emelt kifogást az aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak adott értesítéstől számított három hónapon belül, illetve ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács értesíti a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő három hónappal meghosszabbodik.

68. cikk

Jelentések és felülvizsgálat

1.   A Bizottság 2013. december 31-ig felülvizsgálja a III. cím szerinti intézményi és felügyeleti intézkedéseket, különösen az EÉPH szerepét és felelősségi köreit és jelentést készít azokról. A Bizottság ezt a jelentést a megfelelő javaslatokkal együtt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtja be.

Ugyanezen időpontig a Bizottság az EÉPH-val és az érintett ágazati hatóságokkal együttműködve értékeli a nem pénzügyi vállalkozások tőzsdén kívüli származtatott ügyleteinek rendszerszintű jelentőségét.

2.   Az EÉPH jelentést terjeszt a Bizottság elé a II. cím szerinti elszámolási kötelezettség alkalmazásáról, valamint az ▐ interoperabilitási megállapodások
  lehetséges jövőbeli szabályozásairól
  .

A jelentést 2014. szeptember 30-ig kell eljuttatni a Bizottsághoz.

3.   A Bizottság a tagállamokkal és az EÉPH-val együttműködve, miután értékelést kért a KBER-től, éves jelentést állít össze, amelyben értékeli az interoperabilitási megállapodások valamennyi lehetséges rendszerszintű kockázatát és költségvonzatát.

A jelentés legalább e megállapodások számára és összetettségére, valamint a kockázatkezelési rendszerek és modellek megfelelőségére összpontosít. A Bizottság ezt a jelentést a megfelelő javaslatokkal együtt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtja be.

A KBER a Bizottság rendelkezésére bocsátja az interoperabilitási megállapodások valamennyi lehetséges rendszerszintű kockázatára és költségvonzatára vonatkozó értékelését.

3a.
     
  A Bizottság ...-ig (31) az EÉPH-val együttműködésben előzetes jelentést készít e rendelet végrehajtásának bizonyos konkrét elemeiről.

A Bizottság az EÉPH-hel együttműködésben felméri, hogy miként alakulnak a központi szerződő feleknek a biztosítékok pótlólagos biztosításával kapcsolatos követelményekre vonatkozó politikái és hogyan igazodnak a felhasználók konkrét tevékenységeihez és kockázati profiljához.

68a. cikk

Az EÉPH megfelelő kiegészítő finanszírozást kap, hogy eredményesen elláthassa az e rendeletben szereplő szabályozási és felügyeleti feladatokat.

69. cikk

Bizottsági eljárás

1.   A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal (32) létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti.
  E bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (33)

  jelentése szerint gyakorolja hatáskörét.

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén
  a 182/2011/EU rendelet 5. ▐ cikke
  alkalmazandó,
  tekintettel a szóban forgó rendelet 8. cikkének rendelkezéseire is
  .

▐

70. cikk

A 98/26/EK irányelv módosítása

A 98/26/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdése az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a rendszerüzemeltető egy interoperábilis rendszerrel kapcsolatban nyújtott biztosítékot egy másik rendszerüzemeltetőnek, a biztosítéknyújtó rendszerüzemeltető nyújtott biztosítékhoz fűződő jogait nem érintik a biztosítékot kapó rendszerüzemeltető ellen indított fizetésképtelenségi eljárások.”

70a. cikk

70a. cikk

Az EÉPH honlapjának fenntartása

Az EÉPH honlapjának fenntartása

1.
     
  Az EÉPH weboldalt tart fenn, amely a következő információkat tartalmazza:

1.

Az EÉPH weboldalt tart fenn, amely a következő információkat tartalmazza:

| a) | az elszámolási kötelezettség teljesítésére a 4. cikk alapján alkalmas szerződések; |
| --- | --- |

a)

a)

az elszámolási kötelezettség teljesítésére a 4. cikk alapján alkalmas szerződések;

az elszámolási kötelezettség teljesítésére a 4. cikk alapján alkalmas szerződések;

| b) | a 3–8. cikkek megsértése miatt kiszabott büntetések; |
| --- | --- |

b)

b)

a 3–8. cikkek megsértése miatt kiszabott büntetések;

a 3–8. cikkek megsértése miatt kiszabott büntetések;

| c) | az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult azon központi szerződő felek, amelyek az Unióban székhellyel rendelkező jogi személyek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat; |
| --- | --- |

c)

c)

az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult azon központi szerződő felek, amelyek az Unióban székhellyel rendelkező jogi személyek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat;

az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult azon központi szerződő felek, amelyek az Unióban székhellyel rendelkező jogi személyek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat;

| d) | a IV. és V. címek megsértése miatt kiszabott büntetések; |
| --- | --- |

d)

d)

a IV. és V. címek megsértése miatt kiszabott büntetések;

a IV. és V. címek megsértése miatt kiszabott büntetések;

| e) | a harmadik országban székhellyel rendelkező, az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult központi szerződő felek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat; |
| --- | --- |

e)

e)

a harmadik országban székhellyel rendelkező, az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult központi szerződő felek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat;

a harmadik országban székhellyel rendelkező, az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult központi szerződő felek, valamint azon szolgáltatások és tevékenységek, amelyek nyújtására illetve végzésére engedélyt kaptak, beleértve az engedély által lefedett pénzügyieszköz-kategóriákat;

| f) | az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult kereskedési adattárak; |
| --- | --- |

f)

f)

az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult kereskedési adattárak;

az Unióban szolgáltatások nyújtására vagy tevékenységek végzésére jogosult kereskedési adattárak;

| g) | a 55. és 56. cikkek szerint kiszabott büntetések és bírságok; |
| --- | --- |

g)

g)

a 55. és 56. cikkek szerint kiszabott büntetések és bírságok;

a 55. és 56. cikkek szerint kiszabott büntetések és bírságok;

| h) | a4b. cikkben említett nyilvános jegyzék. |
| --- | --- |

h)

h)

a4b. cikkben említett nyilvános jegyzék.

a4b. cikkben említett nyilvános jegyzék.

2.
     
  E cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontja alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai weboldalakat tartanak fenn, amelyek az EÉPH weboldaláról is elérhetők.

2.

E cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontja alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai weboldalakat tartanak fenn, amelyek az EÉPH weboldaláról is elérhetők.

3.
     
  Az e cikkben említett valamennyi honlapnak hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára, rendszeresen frissülnie kell, és érthető formában kell tájékoztatást nyújtania.

3.

Az e cikkben említett valamennyi honlapnak hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára, rendszeresen frissülnie kell, és érthető formában kell tájékoztatást nyújtania.

71. cikk

71. cikk

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések

1.   Az a központi szerződő fél, amely e rendelet hatálybalépése előtt kapott engedélyt szolgáltatásnyújtásra a székhelye szerinti tagállamban
  vagy az a harmadik országbeli központi szerződő fél, amely valamely tagállamban a szolgáltatásnyújtásra az adott tagállam nemzeti rendelkezései alapján engedélyt kapott
  , e rendelet alkalmazásában legkésőbb ...-ig (34)

  a 10. cikk szerinti
  engedélyért
  vagy a 23. cikk szerinti elismerésért
  folyamodik.

vagy az a harmadik országbeli központi szerződő fél, amely valamely tagállamban a szolgáltatásnyújtásra az adott tagállam nemzeti rendelkezései alapján engedélyt kapott

34

a 10. cikk szerinti

vagy a 23. cikk szerinti elismerésért

1a.
     
  Az a kereskedési adattár, amely a székhelye szerinti tagállamban származtatott ügyletek nyilvántartásának összegyűjtésére és fenntartására e rendelet hatálybalépése előtt engedélyt kapott, vagy az a harmadik országban székhellyel rendelkező kereskedési adattár, amelyet valamely tagállamban származtatott ügyletek nyilvántartásának összegyűjtésére és fenntartására az adott tagállam nemzeti jogával összhangban jóváhagytak, ...-ig (35) az 51. cikk szerinti nyilvántartásva vételért vagy a 63. cikk szerinti elismerésért folyamodik.

1a.

Az a kereskedési adattár, amely a székhelye szerinti tagállamban származtatott ügyletek nyilvántartásának összegyűjtésére és fenntartására e rendelet hatálybalépése előtt engedélyt kapott, vagy az a harmadik országban székhellyel rendelkező kereskedési adattár, amelyet valamely tagállamban származtatott ügyletek nyilvántartásának összegyűjtésére és fenntartására az adott tagállam nemzeti jogával összhangban jóváhagytak, ...-ig (35

2.   Azon származtatott ügyleteket, amelyeket e rendelet alkalmazásának, azaz valamely kereskedési adattár e derivatíva-típus vonatkozásában történő nyilvántartásba vételének időpontja előtt kötöttek, az adott kereskedési adattár EÉPH általi nyilvántartásba vételétől számított 120 napon belül kell bejelenteni.

2a.
     
  A 2003/41/EK irányelv szerint végzett nyugdíjbefektetések vagy a valamely tagállami jog által nyugdíjtervezésre elismert nyugdíjrendszer fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok mérséklését objektíven mérhető módon elősegítő származtatott ügyleteket e rendelet hatálybalépését követő három évre ki kell zárni a 3. cikk szerinti elszámolási kötelezettség alól, amennyiben likvid biztosíték előírása szükségtelen terhet eredményezne a befektetőnél az eszközátváltási követelmények miatt. Amennyiben a 68. cikkben említett jelentés bizonyítja, hogy e szükségtelen teher továbbra is aránytalan a szerződő felekre nézve, a Bizottság jogosult kiterjeszteni a mentességet a fennmaradó kérdések megoldása érdekében.

2a.

A 2003/41/EK irányelv szerint végzett nyugdíjbefektetések vagy a valamely tagállami jog által nyugdíjtervezésre elismert nyugdíjrendszer fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok mérséklését objektíven mérhető módon elősegítő származtatott ügyleteket e rendelet hatálybalépését követő három évre ki kell zárni a 3. cikk szerinti elszámolási kötelezettség alól, amennyiben likvid biztosíték előírása szükségtelen terhet eredményezne a befektetőnél az eszközátváltási követelmények miatt. Amennyiben a 68. cikkben említett jelentés bizonyítja, hogy e szükségtelen teher továbbra is aránytalan a szerződő felekre nézve, a Bizottság jogosult kiterjeszteni a mentességet a fennmaradó kérdések megoldása érdekében.

A 6. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettséget, valamint a 8. cikk (1b) bekezdése szerinti, kockázatcsökkentési technikákra vonatkozó kötelezettségeket ez a kivétel nem érinti.

A 6. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettséget, valamint a 8. cikk (1b) bekezdése szerinti, kockázatcsökkentési technikákra vonatkozó kötelezettségeket ez a kivétel nem érinti.

2b.
     
  A szerződő felek 3., 6. és 8. cikk szerinti kötelezettségei a szabályozás- és végrehajtástechnikai standardok, valamint az e rendelet értelmében az EÉPH által ezekhez kapcsolódóan kidolgozott és a Bizottság által elfogadott iránymutatások közzététele után hat hónappal lépnek hatályba.

2b.

A szerződő felek 3., 6. és 8. cikk szerinti kötelezettségei a szabályozás- és végrehajtástechnikai standardok, valamint az e rendelet értelmében az EÉPH által ezekhez kapcsolódóan kidolgozott és a Bizottság által elfogadott iránymutatások közzététele után hat hónappal lépnek hatályba.

71a. cikk

71a. cikk

Az EÉPH személyzete és erőforrásai

Az EÉPH személyzete és erőforrásai

Az EÉPH 2011. szeptember 15-ig értékeli az e rendelet értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Az EÉPH 2011. szeptember 15-ig értékeli az e rendelet értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

72. cikk

72. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 44. o.

1

(2)  HL C 57., 2011.2.23., 1. o.

2

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

3

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

4

(5)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

5

(6)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  

  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

7

HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

(8)  

  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

8

HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

(9)  

  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

9

HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(10)  

  HL L
  177., 2006.6.30., 201. o.

10

HL L

(11)  HL L 228., 1973.8.16., 3. o.

11

(12)  HL L 345., 2002.12.19., 1. o.

12

(13)  HL L 323, 2002.12.9., 1. o.

13

(14)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

14

(15)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

15

(16)  

  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

16

HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

(17)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

17

(18)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/code/code_en.pdf

18

(19)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

19

(20)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

20

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(21)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

21

(22)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o.

22

(23)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

23

(24)

24

| + | HL: kérjük, illessze be a rendelet számát, dátumát és címét (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

+

HL: kérjük, illessze be a rendelet számát, dátumát és címét (COM(2010)0726).

(25)  
  HL L

25

HL L

(26)

26

| ++ | HL: Kérném beilleszteni a rendelet számát (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

++

HL: Kérném beilleszteni a rendelet számát (COM(2010)0726).

(27)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

27

(28)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

28

(29)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o.

29

(30)  HL L 228., 1992.8.11., 1. o.

30

(31)

31

| + | HL: Kérjük, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése után három évvel. |
| --- | --- |

+

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése után három évvel.

(32)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o.

32

(33)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

33

(34)

34

| + | HL: Kérjük illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépésétől számított
  két évvel
  . |
| --- | --- |

+

HL: Kérjük illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépésétől számított
  két évvel
  .

két évvel

(35)

35

| ++ | HL: Kérjük, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése után egy évvel. |
| --- | --- |

++

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése után egy évvel.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/296 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/296

---

2011. július 5., keddA pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete ***I

P7_TA(2011)0311

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 98/78/EK, a 2002/87/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0433), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0433),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0203/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0203/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. január 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. január 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0097/2011]), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0097/2011]),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz csatolt tanácsi és bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz csatolt tanácsi és bizottsági nyilatkozatot;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 62., 2011.2.26., 1. o.

---

2011. július 5., keddP7_TC1-COD(2010)0232

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 98/78/EK, a 2002/87/EK a 2006/48/EK és az 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/89/EU rendelet.)

---

2011. július 5., keddA JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS MELLÉKLETE

Az Európai Parlament nyilatkozata

Vannak a pénzügyi szolgáltatásokban és az európai felügyeleti rendszerben olyan sajátos körülmények, amelyek korrelációs táblázatokat tesznek szükségessé.

Ezennel kijelentjük, hogy az Európai Parlament és a Tanács között a 2011. június 1-jei háromoldalú párbeszéd keretében a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan elért megállapodás nem érinti a korrelációs táblázatról folytatott intézményközi tárgyalások eredményét.

A Tanács nyilatkozata

Ezennel kijelentjük, hogy az Európai Parlament és a Tanács között a 2011. június 1-jei háromoldalú párbeszéd keretében a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan e konkrét ügyben elért megállapodás ezen akta sajátosságai miatt nem érinti sem a Tanács álláspontját, sem a korrelációs táblázatról folytatott intézményközi tárgyalások eredményét.

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság üdvözli az ezen akta ügyében lezárult tárgyalások eredményét.

A Bizottság emlékeztet az annak biztosítása iránti kötelezettségvállalására, hogy az állampolgárok érdekében, a jobb jogalkotás és a jogi átláthatóság növelése céljából és a nemzeti szabályok uniós rendelkezéseknek való megfelelése vizsgálatának elősegítésére a tagállamok az általuk elfogadott átültető intézkedéseket és az uniós irányelvet összekapcsoló megfelelési táblázatokat készítsenek, valamint hogy ezeket a táblázatokat megküldjék a Bizottságnak az uniós jogszabályok átültetése keretében.

A Bizottság további erőfeszítéseket fog tenni annak érdekében, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közösen megfelelő megoldást találjon erre a horizontális intézményi kérdésre.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/298 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/298

---

2011. július 5., keddShortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***I

P7_TA(2011)0312

A Az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott módosításai a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) (1)

2013/C 33 E/36

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[Mód. 1.]

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI
   (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0055/2011).

(2)  Módosítások: új vagy módosított szöveg
  félkövér dőlt
  betűtípussal jelenik meg; törléseket a ▐ szimbólum jelöli.

---

2011. július 5., keddAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogi aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | 2008 szeptemberében, a pénzügyi válság legsúlyosabb időszakában több tagállam és az Amerikai Egyesült Államok illetékes hatóságai sürgősségi intézkedéseket fogadtak el a shortolás korlátozása vagy betiltása érdekében bizonyos fajta értékpapírok, illetve valamennyi értékpapír vonatkozásában. Olyan aggályok miatt jártak el így, hogy a jelentős pénzügyi instabilitás időszakában a shortolás erősítheti a részvényárfolyamok lefelé irányuló spirálját, különösen abban az értelemben, hogy az akár a pénzügyi intézmények életképességét is fenyegetheti, és rendszerszintű kockázatokat vonhat maga után. Az egyes tagállamok eltérő intézkedéseket vezettek be, mivel az Unióban hiányzik a kifejezetten a shortolással kapcsolatos kérdésekre irányuló jogi keret. |
| --- | --- |

(1)

2008 szeptemberében, a pénzügyi válság legsúlyosabb időszakában több tagállam és az Amerikai Egyesült Államok illetékes hatóságai sürgősségi intézkedéseket fogadtak el a shortolás korlátozása vagy betiltása érdekében bizonyos fajta értékpapírok, illetve valamennyi értékpapír vonatkozásában. Olyan aggályok miatt jártak el így, hogy a jelentős pénzügyi instabilitás időszakában a shortolás erősítheti a részvényárfolyamok lefelé irányuló spirálját, különösen abban az értelemben, hogy az akár a pénzügyi intézmények életképességét is fenyegetheti, és rendszerszintű kockázatokat vonhat maga után. Az egyes tagállamok eltérő intézkedéseket vezettek be, mivel az Unióban hiányzik a kifejezetten a shortolással kapcsolatos kérdésekre irányuló jogi keret.

| (2) | A belső piac, különösen a pénzügyi piacok működésének biztosítása és működési feltételeinek javítása, valamint a magas szintű fogyasztó- és befektetővédelem biztosítása érdekében helyénvaló tehát közös keretet meghatározni a shortolással és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos előírásokat és hatásköröket illetően és fokozott összhangot és egységességet biztosítani a tagállamok között a kivételes helyzetekben meghozandó intézkedések tekintetében. Harmonizálni kell a short ügyletek kereteit, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletek bizonyos vonatkozásait, hogy meg lehessen akadályozni a belső piac működését gátló akadályok kialakulását, mivel a tagállamok előreláthatólag továbbra is egymástól eltérő intézkedéseket hoznának. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac, különösen a pénzügyi piacok működésének biztosítása és működési feltételeinek javítása, valamint a magas szintű fogyasztó- és befektetővédelem biztosítása érdekében helyénvaló tehát közös keretet meghatározni a shortolással és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos előírásokat és hatásköröket illetően és fokozott összhangot és egységességet biztosítani a tagállamok között a kivételes helyzetekben meghozandó intézkedések tekintetében. Harmonizálni kell a short ügyletek kereteit, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletek bizonyos vonatkozásait, hogy meg lehessen akadályozni a belső piac működését gátló akadályok kialakulását, mivel a tagállamok előreláthatólag továbbra is egymástól eltérő intézkedéseket hoznának.

| (3) | Indokolt és szükséges tehát, hogy a rendelkezéseket rendelet formájában hirdessék ki, mivel egy részük közvetlen bejelentési és közzétételi kötelezettségeket ír elő magánszektorbeli szereplők számára egyes eszközökkel kapcsolatos nettó rövid pozíciókat és a fedezetlen short ügyleteket illetően. Rendeletre van szükség továbbá ahhoz is, hogy a 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA)) hatáskörrel ruházzák fel az illetékes hatóságok által hozott intézkedések összehangolására, illetve arra, hogy saját hatáskörben járjon el. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt és szükséges tehát, hogy a rendelkezéseket rendelet formájában hirdessék ki, mivel egy részük közvetlen bejelentési és közzétételi kötelezettségeket ír elő magánszektorbeli szereplők számára egyes eszközökkel kapcsolatos nettó rövid pozíciókat és a fedezetlen short ügyleteket illetően. Rendeletre van szükség továbbá ahhoz is, hogy a 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA)) hatáskörrel ruházzák fel az illetékes hatóságok által hozott intézkedések összehangolására, illetve arra, hogy saját hatáskörben járjon el.

| (4) | Ahhoz, hogy fel lehessen váltani a jelenlegi, nem egységes rendszert, amelyben a különböző tagállamok egymástól eltérő intézkedéseket hoznak, és hogy korlátozni lehessen annak lehetőségét, hogy az illetékes hatóságok eltérő intézkedéseket hozzanak, fontos, hogy a shortolásból és a hitel-nemteljesítési csereügyletekből eredő lehetséges kockázatokat összehangolt módon kezeljék. A bevezetendő előírásoknak a korábban meghatározott kockázatok kezelésére kell irányulniuk
  , figyelembe véve a tagállamok közötti különbségeket és az előírások lehetséges gazdasági hatásait,
  anélkül, hogy túlságosan csökkentenék a shortolás által a piacok minőségére és hatékonyságára gyakorolt kedvező hatást
  a piaci likviditás fokozásával (mivel a shortoló értékpapírokat ad el, majd később a shortolási ügylet fedezetéül visszavásárolja azokat) és lehetővé téve a befektetők számára, hogy cselekedjenek, ha úgy ítélik meg, hogy valamely értékpapír felülértékelt, és így a shortolás hatékonyabb árképzést eredményez az értékpapírok piacán
  . |
| --- | --- |

(4)

Ahhoz, hogy fel lehessen váltani a jelenlegi, nem egységes rendszert, amelyben a különböző tagállamok egymástól eltérő intézkedéseket hoznak, és hogy korlátozni lehessen annak lehetőségét, hogy az illetékes hatóságok eltérő intézkedéseket hozzanak, fontos, hogy a shortolásból és a hitel-nemteljesítési csereügyletekből eredő lehetséges kockázatokat összehangolt módon kezeljék. A bevezetendő előírásoknak a korábban meghatározott kockázatok kezelésére kell irányulniuk
  , figyelembe véve a tagállamok közötti különbségeket és az előírások lehetséges gazdasági hatásait,
  anélkül, hogy túlságosan csökkentenék a shortolás által a piacok minőségére és hatékonyságára gyakorolt kedvező hatást
  a piaci likviditás fokozásával (mivel a shortoló értékpapírokat ad el, majd később a shortolási ügylet fedezetéül visszavásárolja azokat) és lehetővé téve a befektetők számára, hogy cselekedjenek, ha úgy ítélik meg, hogy valamely értékpapír felülértékelt, és így a shortolás hatékonyabb árképzést eredményez az értékpapírok piacán
  .

| (4a) | Az árupiacok és különösen az agrárpiac nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Mivel a rendeletben azonosított bizonyos kockázatok e piacokat is veszélyeztethetik, a Bizottságnak az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézésről szóló közleményén kívül a Bizottságnak 2012. január 1-jéig jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezeken a piacokon jelen lévő kockázatokról, figyelembe véve e piacok sajátosságait, valamint megfelelő javaslatokat kell előterjesztenie. Az energiaágazathoz kapcsolódó árukat az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (COM(2010)0726) kell szabályozni. |
| --- | --- |

(4a)

Az árupiacok és különösen az agrárpiac nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Mivel a rendeletben azonosított bizonyos kockázatok e piacokat is veszélyeztethetik, a Bizottságnak az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézésről szóló közleményén kívül a Bizottságnak 2012. január 1-jéig jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezeken a piacokon jelen lévő kockázatokról, figyelembe véve e piacok sajátosságait, valamint megfelelő javaslatokat kell előterjesztenie. Az energiaágazathoz kapcsolódó árukat az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (COM(2010)0726) kell szabályozni.

| (5) | A rendelet alkalmazási körének minél tágabbnak kell lennie annak érdekében, hogy kivételes körülmények között alkalmazható megelőző jellegű keretet biztosítson. A keretnek ki kell terjednie valamennyi pénzügyi eszközre, de arányos válaszintézkedéseket kell meghatároznia a különféle eszközöket érintő short ügyletekkel kapcsolatos kockázatokra. Ennek megfelelően az illetékes hatóságok és az ESMA kizárólag kivételes helyzetekben jogosultak intézkedéseket hozni a pénzügyi eszközök összes típusát illetően a kizárólag bizonyos fajta eszközökre olyan esetekben alkalmazandó állandó intézkedéseken túlmenően, amikor a szóban forgó intézkedésekkel kezelni kívánt, egyértelműen meghatározott kockázatok állnak fenn. |
| --- | --- |

(5)

A rendelet alkalmazási körének minél tágabbnak kell lennie annak érdekében, hogy kivételes körülmények között alkalmazható megelőző jellegű keretet biztosítson. A keretnek ki kell terjednie valamennyi pénzügyi eszközre, de arányos válaszintézkedéseket kell meghatároznia a különféle eszközöket érintő short ügyletekkel kapcsolatos kockázatokra. Ennek megfelelően az illetékes hatóságok és az ESMA kizárólag kivételes helyzetekben jogosultak intézkedéseket hozni a pénzügyi eszközök összes típusát illetően a kizárólag bizonyos fajta eszközökre olyan esetekben alkalmazandó állandó intézkedéseken túlmenően, amikor a szóban forgó intézkedésekkel kezelni kívánt, egyértelműen meghatározott kockázatok állnak fenn.

| (6) | A bizonyos pénzügyi eszközöket érintő jelentős nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos fokozott átláthatóság valószínűleg egyaránt szolgálja a szabályozó hatóságok és a piaci szereplők érdekeit. Azokat a részvényeket illetően, amelyeket bevezettek valamely uniós kereskedési helyszínen történő kereskedésre, kétlépcsős modellt kell bevezetni, amely a megfelelő szinten fokozott átláthatóságot biztosít a jelentős nettó rövid részvénypozíciókat illetően.
  Bizonyos
  küszöbérték
  felett
  a pozíciót kizárólag az érintett szabályozó hatóságoknak kell bejelenteni annak érdekében, hogy azok figyelemmel tudják kísérni, illetve szükség esetén ki tudják vizsgálni az esetlegesen rendszerszintű kockázatokat jelentő vagy visszaéléssel járó short ügyleteket; magasabb küszöbérték esetén a pozíciókat a piacon
  is közzé kell tenni név nélkül
  annak érdekében, hogy hasznos információt nyújtsanak a többi piaci szereplő számára a jelentős egyéni rövid részvénypozíciókat illetően. |
| --- | --- |

(6)

A bizonyos pénzügyi eszközöket érintő jelentős nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos fokozott átláthatóság valószínűleg egyaránt szolgálja a szabályozó hatóságok és a piaci szereplők érdekeit. Azokat a részvényeket illetően, amelyeket bevezettek valamely uniós kereskedési helyszínen történő kereskedésre, kétlépcsős modellt kell bevezetni, amely a megfelelő szinten fokozott átláthatóságot biztosít a jelentős nettó rövid részvénypozíciókat illetően.
  Bizonyos
  küszöbérték
  felett
  a pozíciót kizárólag az érintett szabályozó hatóságoknak kell bejelenteni annak érdekében, hogy azok figyelemmel tudják kísérni, illetve szükség esetén ki tudják vizsgálni az esetlegesen rendszerszintű kockázatokat jelentő vagy visszaéléssel járó short ügyleteket; magasabb küszöbérték esetén a pozíciókat a piacon
  is közzé kell tenni név nélkül
  annak érdekében, hogy hasznos információt nyújtsanak a többi piaci szereplő számára a jelentős egyéni rövid részvénypozíciókat illetően.

| (7) | Az állampapírokkal kapcsolatos jelentős nettó rövid pozíciókra vonatkozó, a szabályozók felé történő közzététel fontos információkat nyújthat, amelyek segítségével a szabályozók figyelemmel tudják kísérni, hogy a szóban forgó pozíciók nem hoznak-e létre rendszerszintű kockázatokat, illetve azokat nem használják-e ki visszaélésre. Ennek megfelelően rendelkezni kell az állampapírokkal kapcsolatos, az Unión belüli jelentős nettó rövid pozícióknak a szabályozók felé történő bejelentéséről. Az előírásnak kizárólag a szabályozók felé történő adatközlésre kell kiterjednie, mivel a szóban forgó eszközökre vonatkozó nyilvános piaci tájékoztatásnak káros hatása lehetne az állampapír-piacokra olyan esetekben, amikor a likviditás eleve meggyengült. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Az állampapírokkal kapcsolatos jelentős nettó rövid pozíciókra vonatkozó, a szabályozók felé történő közzététel fontos információkat nyújthat, amelyek segítségével a szabályozók figyelemmel tudják kísérni, hogy a szóban forgó pozíciók nem hoznak-e létre rendszerszintű kockázatokat, illetve azokat nem használják-e ki visszaélésre. Ennek megfelelően rendelkezni kell az állampapírokkal kapcsolatos, az Unión belüli jelentős nettó rövid pozícióknak a szabályozók felé történő bejelentéséről. Az előírásnak kizárólag a szabályozók felé történő adatközlésre kell kiterjednie, mivel a szóban forgó eszközökre vonatkozó nyilvános piaci tájékoztatásnak káros hatása lehetne az állampapír-piacokra olyan esetekben, amikor a likviditás eleve meggyengült. ▐

| (8) | Az állampapírokra vonatkozó bejelentési előírásokat az Unió és a tagállamok által kibocsátott állampapírokra kell alkalmazni, beleértve a valamely tagállam nevében állampapír kibocsátását végző bármely minisztériumot, szervezeti egységet, jegybankot, ügynökséget vagy közvetítőt, az adósságkibocsátást végző regionális és félig állami szervek kivételével. |
| --- | --- |

(8)

Az állampapírokra vonatkozó bejelentési előírásokat az Unió és a tagállamok által kibocsátott állampapírokra kell alkalmazni, beleértve a valamely tagállam nevében állampapír kibocsátását végző bármely minisztériumot, szervezeti egységet, jegybankot, ügynökséget vagy közvetítőt, az adósságkibocsátást végző regionális és félig állami szervek kivételével.

| (9) | Az átláthatóságra vonatkozó előírás átfogó jellege és hatékonysága érdekében fontos, hogy az előírás ne csak a részvények és az állampapírok kereskedési helyszíneken történő kereskedése révén kialakult rövid pozíciókra, hanem a kereskedési helyszíneken kívüli kereskedés révén kialakult rövid pozíciókra és a származtatott eszközök
  – például a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos opciók, határidős ügyletek, indexre épülő eszközök, különbözetre vonatkozó szerződések és spread ügyletek –
  alkalmazása nyomán kialakult gazdasági nettó rövid pozíciókra is kiterjedjen. |
| --- | --- |

(9)

Az átláthatóságra vonatkozó előírás átfogó jellege és hatékonysága érdekében fontos, hogy az előírás ne csak a részvények és az állampapírok kereskedési helyszíneken történő kereskedése révén kialakult rövid pozíciókra, hanem a kereskedési helyszíneken kívüli kereskedés révén kialakult rövid pozíciókra és a származtatott eszközök
  – például a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos opciók, határidős ügyletek, indexre épülő eszközök, különbözetre vonatkozó szerződések és spread ügyletek –
  alkalmazása nyomán kialakult gazdasági nettó rövid pozíciókra is kiterjedjen.

| (10) | Ahhoz, hogy az átláthatósági rendszer a szabályozók és a piac számára is hasznos legyen, teljes körű és pontos információkat kell biztosítania a természetes vagy jogi személyek pozícióit illetően. Különösen fontos, hogy a szabályozó vagy a piac felé közölt információk egyaránt figyelembe vegyék a rövid és a hosszú pozíciókat, hogy értelmezhető információkat adjanak a természetes vagy jogi személyek részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozícióiról és hitel-nemteljesítési csereügyleteiről. |
| --- | --- |

(10)

Ahhoz, hogy az átláthatósági rendszer a szabályozók és a piac számára is hasznos legyen, teljes körű és pontos információkat kell biztosítania a természetes vagy jogi személyek pozícióit illetően. Különösen fontos, hogy a szabályozó vagy a piac felé közölt információk egyaránt figyelembe vegyék a rövid és a hosszú pozíciókat, hogy értelmezhető információkat adjanak a természetes vagy jogi személyek részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozícióiról és hitel-nemteljesítési csereügyleteiről.

| (11) | A rövid, illetve hosszú pozíciók számításakor figyelembe kell venni a természetes vagy jogi személy valamely vállalat kibocsátott részvénytőkéjével, illetve valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos gazdasági érdekeltségeinek minden formáját. Figyelembe kell venni különösen a közvetlenül vagy közvetve a részvényekkel vagy állampapírokkal
  , illetve indexekkel, valutakosarakkal és a tőzsdén forgalmazott alapokkal
  kapcsolatos származtatott eszközök, például opciók, határidős ügyletek, különbözetre vonatkozó szerződések és spread ügyletek alkalmazása révén megszerzett érdekeltségeket. Az állampapírokkal kapcsolatos pozíciók esetében figyelembe kell venni továbbá az állampapír-kibocsátókkal összefüggő hitel-nemteljesítési csereügyleteket is. |
| --- | --- |

(11)

A rövid, illetve hosszú pozíciók számításakor figyelembe kell venni a természetes vagy jogi személy valamely vállalat kibocsátott részvénytőkéjével, illetve valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos gazdasági érdekeltségeinek minden formáját. Figyelembe kell venni különösen a közvetlenül vagy közvetve a részvényekkel vagy állampapírokkal
  , illetve indexekkel, valutakosarakkal és a tőzsdén forgalmazott alapokkal
  kapcsolatos származtatott eszközök, például opciók, határidős ügyletek, különbözetre vonatkozó szerződések és spread ügyletek alkalmazása révén megszerzett érdekeltségeket. Az állampapírokkal kapcsolatos pozíciók esetében figyelembe kell venni továbbá az állampapír-kibocsátókkal összefüggő hitel-nemteljesítési csereügyleteket is.

| (12) | A nettó rövid részvénypozíciókra vonatkozó
  bejelentési kötelezettséggel
  kapcsolatos átláthatósági előírásokon kívül előírást kell bevezetni ▐ a shortolási
  eladásként az adott nap végéig
  bonyolított eladási megbízások megjelölésére is annak érdekében, hogy kiegészítő információkat nyújtsanak a ▐ short részvényügyletek nagyságrendjét illetően. A short
  eladási ügyletekre
  vonatkozó információkat a
  vállalatnak
  össze kell gyűjtenie és
  azokról tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot
  legalább naponta ▐, hogy ezzel is elősegítse, hogy az illetékes hatóságok ▐ figyelemmel tudják kísérni a short ügyletek nagyságrendjét. |
| --- | --- |

(12)

A nettó rövid részvénypozíciókra vonatkozó
  bejelentési kötelezettséggel
  kapcsolatos átláthatósági előírásokon kívül előírást kell bevezetni ▐ a shortolási
  eladásként az adott nap végéig
  bonyolított eladási megbízások megjelölésére is annak érdekében, hogy kiegészítő információkat nyújtsanak a ▐ short részvényügyletek nagyságrendjét illetően. A short
  eladási ügyletekre
  vonatkozó információkat a
  vállalatnak
  össze kell gyűjtenie és
  azokról tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot
  legalább naponta ▐, hogy ezzel is elősegítse, hogy az illetékes hatóságok ▐ figyelemmel tudják kísérni a short ügyletek nagyságrendjét.

| (13) | Ha valamely piaci szereplő anélkül lép fel vásárlóként egy hitel-nemteljesítési csereügyletben, hogy a tranzakció tárgyát képező állampapírt illetően hosszú pozíciókkal
  , vagy az adott állampapír hitelminősítésének romlása által várhatóan negatívan érintett, eszközöket vagy eszközportfóliót érintő pozícióval
  rendelkezne, az gazdasági szempontból ugyanazt jelentheti, mintha a szóban forgó, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt illetően rövid pozíciót szerezne. Az állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíció számításakor tehát az állampapír-kibocsátók kötelezettségeivel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket is figyelembe kell venni. A hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíciót figyelembe kell venni annak elbírálásához, hogy a természetes vagy jogi személy rendelkezik-e állampapírral kapcsolatos olyan jelentős nettó rövid pozícióval, amelyet be kell jelentenie az illetékes hatóságnak ▐. |
| --- | --- |

(13)

Ha valamely piaci szereplő anélkül lép fel vásárlóként egy hitel-nemteljesítési csereügyletben, hogy a tranzakció tárgyát képező állampapírt illetően hosszú pozíciókkal
  , vagy az adott állampapír hitelminősítésének romlása által várhatóan negatívan érintett, eszközöket vagy eszközportfóliót érintő pozícióval
  rendelkezne, az gazdasági szempontból ugyanazt jelentheti, mintha a szóban forgó, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt illetően rövid pozíciót szerezne. Az állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíció számításakor tehát az állampapír-kibocsátók kötelezettségeivel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket is figyelembe kell venni. A hitel-nemteljesítési csereügyletben szerzett pozíciót figyelembe kell venni annak elbírálásához, hogy a természetes vagy jogi személy rendelkezik-e állampapírral kapcsolatos olyan jelentős nettó rövid pozícióval, amelyet be kell jelentenie az illetékes hatóságnak ▐.

| (14) | A pozíciók folyamatos figyelemmel kísérésének elősegítése érdekében az átláthatósági kötelezettségeknek ki kell terjedniük a bejelentési, illetve a közzétételi kötelezettségre is olyan esetekben, ha a nettó rövid pozíciók változása azzal jár, hogy a pozíciók egy bizonyos felső küszöbértéket meghaladnak, illetve egy adott alsó küszöbérték alá csökkennek. |
| --- | --- |

(14)

A pozíciók folyamatos figyelemmel kísérésének elősegítése érdekében az átláthatósági kötelezettségeknek ki kell terjedniük a bejelentési, illetve a közzétételi kötelezettségre is olyan esetekben, ha a nettó rövid pozíciók változása azzal jár, hogy a pozíciók egy bizonyos felső küszöbértéket meghaladnak, illetve egy adott alsó küszöbérték alá csökkennek.

| (15) | Az átláthatósági kötelezettségek hatékony alkalmazása szempontjából fontos, hogy a természetes vagy jogi személy (akár az Európai Unión kívüli) székhelyétől vagy letelepedési helyétől függetlenül alkalmazhatók legyenek, ha a természetes vagy jogi személy jelentős nettó rövid pozícióval rendelkezik valamely olyan vállalatban, amelynek a részvényeit bevezették az Unión belüli kereskedési helyszínen történő kereskedésre, illetve ha nettó rövid pozícióval rendelkezik valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírt illetően. |
| --- | --- |

(15)

Az átláthatósági kötelezettségek hatékony alkalmazása szempontjából fontos, hogy a természetes vagy jogi személy (akár az Európai Unión kívüli) székhelyétől vagy letelepedési helyétől függetlenül alkalmazhatók legyenek, ha a természetes vagy jogi személy jelentős nettó rövid pozícióval rendelkezik valamely olyan vállalatban, amelynek a részvényeit bevezették az Unión belüli kereskedési helyszínen történő kereskedésre, illetve ha nettó rövid pozícióval rendelkezik valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírt illetően.

| (16) | A részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos fedezetlen short
  ügyletek növelhetik
  a nemteljesítés ▐
  ,
  a volatilitás
  és a piaci visszaélés
  kockázatát. Ezeknek a kockázatoknak a csökkentése érdekében indokolt a fedezetlen short ügyleteket arányos mértékben korlátozni
  , figyelembe véve, hogy nem keletkezik rendszerszintű kockázat, ha a kölcsönvételi megállapodás a kereskedési nap végéig létrejön
  .
  A rövid pozíció kereskedési nap végén történő fedezetének elmulasztása kellően magas szankciókat kell, hogy maga után vonjon ahhoz, hogy ne tegye lehetővé az eladó számára, hogy hasznot realizáljon. |
| --- | --- |

(16)

A részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos fedezetlen short
  ügyletek növelhetik
  a nemteljesítés ▐
  ,
  a volatilitás
  és a piaci visszaélés
  kockázatát. Ezeknek a kockázatoknak a csökkentése érdekében indokolt a fedezetlen short ügyleteket arányos mértékben korlátozni
  , figyelembe véve, hogy nem keletkezik rendszerszintű kockázat, ha a kölcsönvételi megállapodás a kereskedési nap végéig létrejön
  .
  A rövid pozíció kereskedési nap végén történő fedezetének elmulasztása kellően magas szankciókat kell, hogy maga után vonjon ahhoz, hogy ne tegye lehetővé az eladó számára, hogy hasznot realizáljon.

| (16a) | Noha az elszámolási fegyelem a jól működő pénzpiacok fontos eleme, e rendelet hatálya nem terjedhet ki az elszámolási fegyelmet szabályozó rendszerek technikai részleteire, ezeket a Bizottságnak a kereskedés utáni szabályozással foglalkozó megfelelő jogalkotási javaslatában kell meghatároznia, amely figyelembe veszi az e téren a Bizottság és az elszámolási ciklusok összehangolásával foglalkozó munkacsoport által elvégzett munkát. A Bizottságnak ezért a központi értékpapírletét-kezelőkre vonatkozó harmonizált jogi keret kidolgozására irányuló javaslattal párhuzamosan 2011 végére konkrét javaslatokat kellene tennie. |
| --- | --- |

(16a)

Noha az elszámolási fegyelem a jól működő pénzpiacok fontos eleme, e rendelet hatálya nem terjedhet ki az elszámolási fegyelmet szabályozó rendszerek technikai részleteire, ezeket a Bizottságnak a kereskedés utáni szabályozással foglalkozó megfelelő jogalkotási javaslatában kell meghatároznia, amely figyelembe veszi az e téren a Bizottság és az elszámolási ciklusok összehangolásával foglalkozó munkacsoport által elvégzett munkát. A Bizottságnak ezért a központi értékpapírletét-kezelőkre vonatkozó harmonizált jogi keret kidolgozására irányuló javaslattal párhuzamosan 2011 végére konkrét javaslatokat kellene tennie.

| (16b) | Az állampapírokkal kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteknek a biztosítható érdek elvén kell alapulniuk, elismerve egyszersmind azt, hogy a kötvényvásárláson túlmenően más érdek is fűződhet az állampapírszerzéshez. |
| --- | --- |

(16b)

Az állampapírokkal kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteknek a biztosítható érdek elvén kell alapulniuk, elismerve egyszersmind azt, hogy a kötvényvásárláson túlmenően más érdek is fűződhet az állampapírszerzéshez.

| (17) | Az állampapírokra és az állampapírokkal kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletekre vonatkozó intézkedéseknek – beleértve az átláthatóságra vonatkozó szigorúbb előírásokat és a fedezetlen shortolásra vonatkozó korlátozásokat – olyan követelményeket kell támasztaniuk, amelyek arányosak, de ugyanakkor nem gyakorolnak káros hatást az államkötvény-piacok és az államkötvények visszavásárlási (repo) piacainak likviditására. |
| --- | --- |

(17)

Az állampapírokra és az állampapírokkal kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletekre vonatkozó intézkedéseknek – beleértve az átláthatóságra vonatkozó szigorúbb előírásokat és a fedezetlen shortolásra vonatkozó korlátozásokat – olyan követelményeket kell támasztaniuk, amelyek arányosak, de ugyanakkor nem gyakorolnak káros hatást az államkötvény-piacok és az államkötvények visszavásárlási (repo) piacainak likviditására.

| (18) | A részvényeket egyre nagyobb mértékben bevezetik különböző, az Unión belüli és kívüli kereskedési helyszíneken történő kereskedésre. Számos, az Európai Unión kívüli nagyvállalat részvényeit szintén elfogadják uniós kereskedési helyszíneken történő kereskedésre. Hatékonysági szempontból indokolt az értékpapírok számára mentességet biztosítani bizonyos bejelentési és közzétételi előírások alól olyan esetekben, ha az adott eszköz kereskedésének fő helyszíne az Unión kívül található. |
| --- | --- |

(18)

A részvényeket egyre nagyobb mértékben bevezetik különböző, az Unión belüli és kívüli kereskedési helyszíneken történő kereskedésre. Számos, az Európai Unión kívüli nagyvállalat részvényeit szintén elfogadják uniós kereskedési helyszíneken történő kereskedésre. Hatékonysági szempontból indokolt az értékpapírok számára mentességet biztosítani bizonyos bejelentési és közzétételi előírások alól olyan esetekben, ha az adott eszköz kereskedésének fő helyszíne az Unión kívül található.

| (19) | Az árjegyzési tevékenységek kritikus szerepet játszanak az uniós piacok likviditásának biztosításában, amihez az árjegyzőknek rövid pozíciót kell szerezniük. Ha ezeket a tevékenységeket az új előírásokkal szabályoznák, az súlyosan korlátozná a likviditásteremtő képességüket és jelentősen csökkentené az uniós piacok hatékonyságát. Az árjegyzőknek továbbá kizárólag nagyon rövid időre kellene jelentős rövid pozíciókat szerezniük. Ennélfogva indokolt az ilyen tevékenységekkel foglalkozó természetes vagy jogi személyek számára mentességet biztosítani az olyan előírások alól, amelyek korlátoznák a szóban forgó feladatok ellátására való képességüket és így hátrányosan érintenék az uniós piacokat. Harmadik országok megfelelő entitásainak az azonosítása érdekében értékelni kell a harmadik országok piacainak egyenértékűségét. A mentességet alkalmazni kell a különféle árjegyzési tevékenységekre, de a saját számlás kereskedésre nem terjedhet ki. Szintén helyénvaló mentességet biztosítani bizonyos elsődleges piaci tevékenységeknek, például az állampapírokkal és a stabilizációs programokkal kapcsolatos tevékenységeknek, mivel ezek fontosak a piacok hatékony működése szempontjából. Az illetékes hatóságokat értesíteni kell a mentességek alkalmazásáról, és azoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy megtiltsák, hogy valamely természetes vagy jogi személy az adott mentességet igénybe vegye, ha nem felel meg a mentességre vonatkozó kritériumoknak. Az illetékes hatóságokat továbbá a mentesség alkalmazásának figyelemmel kísérése érdekében fel kell jogosítani arra, hogy a természetes vagy jogi személytől tájékoztatást kérjenek. |
| --- | --- |

(19)

Az árjegyzési tevékenységek kritikus szerepet játszanak az uniós piacok likviditásának biztosításában, amihez az árjegyzőknek rövid pozíciót kell szerezniük. Ha ezeket a tevékenységeket az új előírásokkal szabályoznák, az súlyosan korlátozná a likviditásteremtő képességüket és jelentősen csökkentené az uniós piacok hatékonyságát. Az árjegyzőknek továbbá kizárólag nagyon rövid időre kellene jelentős rövid pozíciókat szerezniük. Ennélfogva indokolt az ilyen tevékenységekkel foglalkozó természetes vagy jogi személyek számára mentességet biztosítani az olyan előírások alól, amelyek korlátoznák a szóban forgó feladatok ellátására való képességüket és így hátrányosan érintenék az uniós piacokat. Harmadik országok megfelelő entitásainak az azonosítása érdekében értékelni kell a harmadik országok piacainak egyenértékűségét. A mentességet alkalmazni kell a különféle árjegyzési tevékenységekre, de a saját számlás kereskedésre nem terjedhet ki. Szintén helyénvaló mentességet biztosítani bizonyos elsődleges piaci tevékenységeknek, például az állampapírokkal és a stabilizációs programokkal kapcsolatos tevékenységeknek, mivel ezek fontosak a piacok hatékony működése szempontjából. Az illetékes hatóságokat értesíteni kell a mentességek alkalmazásáról, és azoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy megtiltsák, hogy valamely természetes vagy jogi személy az adott mentességet igénybe vegye, ha nem felel meg a mentességre vonatkozó kritériumoknak. Az illetékes hatóságokat továbbá a mentesség alkalmazásának figyelemmel kísérése érdekében fel kell jogosítani arra, hogy a természetes vagy jogi személytől tájékoztatást kérjenek.

| (20) | A valamely tagállamban vagy az Unió egészében a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat súlyosan veszélyeztető, káros hatással járó fejlemények esetén az illetékes hatóságoknak beavatkozási joggal kell rendelkezniük, hogy a fokozott átláthatóság érdekében további információkat kérjenek, illetve átmeneti korlátozásokat vezessenek be a short ügyleteket, a hitel-nemteljesítési csereügyleteket vagy más tranzakciókat illetően, hogy elkerülhető legyen az egyes pénzügyi eszközök árfolyamának rendellenes csökkenése. Ilyen jellegű intézkedésekre többféle káros hatással járó esemény vagy fejlemény, tehát a pénzügyi vagy gazdasági eseményeken túl akár természeti katasztrófák vagy terrorcselekmények miatt is szükség lehet. Előfordulhat továbbá, hogy az intézkedéseket szükségessé tevő egyes káros hatással járó események vagy fejlemények csak egyetlen tagállamban fordulnak elő, és nem járnak határokon átnyúló következményekkel. A hatásköröket megfelelő rugalmassággal kell meghatározni, hogy sokféle kivételes helyzet megoldására alkalmasak legyenek. |
| --- | --- |

(20)

A valamely tagállamban vagy az Unió egészében a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat súlyosan veszélyeztető, káros hatással járó fejlemények esetén az illetékes hatóságoknak beavatkozási joggal kell rendelkezniük, hogy a fokozott átláthatóság érdekében további információkat kérjenek, illetve átmeneti korlátozásokat vezessenek be a short ügyleteket, a hitel-nemteljesítési csereügyleteket vagy más tranzakciókat illetően, hogy elkerülhető legyen az egyes pénzügyi eszközök árfolyamának rendellenes csökkenése. Ilyen jellegű intézkedésekre többféle káros hatással járó esemény vagy fejlemény, tehát a pénzügyi vagy gazdasági eseményeken túl akár természeti katasztrófák vagy terrorcselekmények miatt is szükség lehet. Előfordulhat továbbá, hogy az intézkedéseket szükségessé tevő egyes káros hatással járó események vagy fejlemények csak egyetlen tagállamban fordulnak elő, és nem járnak határokon átnyúló következményekkel. A hatásköröket megfelelő rugalmassággal kell meghatározni, hogy sokféle kivételes helyzet megoldására alkalmasak legyenek.

| (21) | Annak ellenére, hogy általában az illetékes hatóságok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a piaci viszonyokat figyelemmel kísérjék és megtegyék a kezdeti intézkedéseket a káros hatással járó események vagy fejlemények kezelésére azzal, hogy eldöntik, fennállnak-e a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat fenyegető súlyos kockázatok, és szükség van-e a helyzet kezelésére szolgáló intézkedésekre, a hatásköröket, illetve alkalmazásuk feltételeit és eljárásait a lehető legjobban össze kell hangolni. |
| --- | --- |

(21)

Annak ellenére, hogy általában az illetékes hatóságok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a piaci viszonyokat figyelemmel kísérjék és megtegyék a kezdeti intézkedéseket a káros hatással járó események vagy fejlemények kezelésére azzal, hogy eldöntik, fennállnak-e a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat fenyegető súlyos kockázatok, és szükség van-e a helyzet kezelésére szolgáló intézkedésekre, a hatásköröket, illetve alkalmazásuk feltételeit és eljárásait a lehető legjobban össze kell hangolni.

| (22) | Abban az esetben, ha egy pénzügyi eszköz árfolyama jelentős mértékben esik valamely kereskedési helyszínen, az illetékes hatóságnak képesnek kell lennie arra is, hogy átmeneti jelleggel korlátozza az adott pénzügyi eszközzel történő shortolást a szóban forgó kereskedési helyszínen
  saját joghatóságán belül, vagy felkérje az ESMA-t, hogy vezessen be ilyen korlátozást más joghatóságokban
  annak érdekében, hogy indokolt esetben gyorsan be tudjon avatkozni, és ▐ megakadályozza az érintett eszköz árfolyamának rendellenes csökkenését. |
| --- | --- |

(22)

Abban az esetben, ha egy pénzügyi eszköz árfolyama jelentős mértékben esik valamely kereskedési helyszínen, az illetékes hatóságnak képesnek kell lennie arra is, hogy átmeneti jelleggel korlátozza az adott pénzügyi eszközzel történő shortolást a szóban forgó kereskedési helyszínen
  saját joghatóságán belül, vagy felkérje az ESMA-t, hogy vezessen be ilyen korlátozást más joghatóságokban
  annak érdekében, hogy indokolt esetben gyorsan be tudjon avatkozni, és ▐ megakadályozza az érintett eszköz árfolyamának rendellenes csökkenését.

| (23) | Abban az esetben, ha a káros hatással járó esemény vagy fejlemény nem korlátozódik egyetlen tagállamra, vagy határokon átnyúló következményekkel jár, az illetékes hatóságok között folyó egyeztetés és szoros együttműködés alapvető fontosságú. Az ESMA-nak ilyen helyzetekben alapvető koordinációs szerepet kell betöltenie, és ▐
  össze kell hangolnia
  az illetékes hatóságok tevékenységét. Az illetékes hatóságok képviselőit is tartalmazó ESMA összetétele elősegíti, hogy a szervezet képes legyen betölteni ezt a szerepet. |
| --- | --- |

(23)

Abban az esetben, ha a káros hatással járó esemény vagy fejlemény nem korlátozódik egyetlen tagállamra, vagy határokon átnyúló következményekkel jár, az illetékes hatóságok között folyó egyeztetés és szoros együttműködés alapvető fontosságú. Az ESMA-nak ilyen helyzetekben alapvető koordinációs szerepet kell betöltenie, és ▐
  össze kell hangolnia
  az illetékes hatóságok tevékenységét. Az illetékes hatóságok képviselőit is tartalmazó ESMA összetétele elősegíti, hogy a szervezet képes legyen betölteni ezt a szerepet.

| (24) | Az ESMA-nak az illetékes hatóságok tevékenységének összehangolását szolgáló intézkedéseken túl biztosítania kell, hogy kivételes intézkedéseket az illetékes hatóságok kizárólag szükség esetén és arányos mértékben alkalmazzanak. Az ESMA-nak jogosultnak kell lennie arra, hogy véleményezze az illetékes hatóságok beavatkozási hatáskörének alkalmazását. |
| --- | --- |

(24)

Az ESMA-nak az illetékes hatóságok tevékenységének összehangolását szolgáló intézkedéseken túl biztosítania kell, hogy kivételes intézkedéseket az illetékes hatóságok kizárólag szükség esetén és arányos mértékben alkalmazzanak. Az ESMA-nak jogosultnak kell lennie arra, hogy véleményezze az illetékes hatóságok beavatkozási hatáskörének alkalmazását.

| (25) | Azzal együtt, hogy gyakran az illetékes hatóságok vannak a legjobb helyzetben arra, hogy figyelemmel kísérjék a káros hatással járó eseményeket vagy fejleményeket, és hogy azokra gyorsan reagáljanak, az ESMA-nak jogosultnak kell lennie arra is, hogy saját hatáskörben intézkedjen olyan esetekben, amikor valamely short ügylet vagy egyéb kapcsolódó tevékenység a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy valamely részének stabilitását fenyegeti, határokon átnyúló következmények merülnek fel, és az illetékes hatóságok nem hozták meg a fenyegetés kezelésére szolgáló kielégítő intézkedéseket. Az ESMA-nak lehetőség szerint egyeztetnie kell
  a 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (4)

  által létrehozott
  Európai Rendszerkockázati Testülettel
  (ERKT)
  és más érintett hatóságokkal olyan esetekben, amikor az intézkedésnek a pénzügyi piacokon túlnyúló hatásai lehetnek, például amikor fizikai pozíciók fedezésére árualapú származtatott ügyleteket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(25)

Azzal együtt, hogy gyakran az illetékes hatóságok vannak a legjobb helyzetben arra, hogy figyelemmel kísérjék a káros hatással járó eseményeket vagy fejleményeket, és hogy azokra gyorsan reagáljanak, az ESMA-nak jogosultnak kell lennie arra is, hogy saját hatáskörben intézkedjen olyan esetekben, amikor valamely short ügylet vagy egyéb kapcsolódó tevékenység a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy valamely részének stabilitását fenyegeti, határokon átnyúló következmények merülnek fel, és az illetékes hatóságok nem hozták meg a fenyegetés kezelésére szolgáló kielégítő intézkedéseket. Az ESMA-nak lehetőség szerint egyeztetnie kell
  a 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (4)

  által létrehozott
  Európai Rendszerkockázati Testülettel
  (ERKT)
  és más érintett hatóságokkal olyan esetekben, amikor az intézkedésnek a pénzügyi piacokon túlnyúló hatásai lehetnek, például amikor fizikai pozíciók fedezésére árualapú származtatott ügyleteket alkalmaznak.

| (26) | A kivételes helyzetekben e rendeletnek megfelelően az ESMA-ra ruházott, a short ügyletek és egyéb kapcsolódó tevékenységek korlátozására irányuló hatáskör az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott hatáskörnek megfelelően került kialakításra. A kivételes helyzetekben az ESMA-ra ruházott hatáskör nem érintheti
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  18. cikke
  alapján vészhelyzetben az ESMA-ra ruházott hatásköröket. Az ESMA-nak képesnek kell lennie különösen arra, hogy egyedi határozatokat fogadjon el, amelyekben kötelezi az illetékes hatóságokat, hogy e cikk értelmében a pénzügyi piac szereplőire vonatkozó egyedi határozatokat hozzanak. |
| --- | --- |

(26)

A kivételes helyzetekben e rendeletnek megfelelően az ESMA-ra ruházott, a short ügyletek és egyéb kapcsolódó tevékenységek korlátozására irányuló hatáskör az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott hatáskörnek megfelelően került kialakításra. A kivételes helyzetekben az ESMA-ra ruházott hatáskör nem érintheti
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  18. cikke
  alapján vészhelyzetben az ESMA-ra ruházott hatásköröket. Az ESMA-nak képesnek kell lennie különösen arra, hogy egyedi határozatokat fogadjon el, amelyekben kötelezi az illetékes hatóságokat, hogy e cikk értelmében a pénzügyi piac szereplőire vonatkozó egyedi határozatokat hozzanak.

| (27) | Az illetékes hatóságoknak és az ESMA-nak a short, hitel-nemteljesítési csereügyletek és egyéb ügyletek korlátozására irányuló beavatkozási hatásköre kizárólag átmeneti jellegű lehet, és azt kizárólag annyi ideig és olyan mértékig szabad gyakorolni, amely a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat fenyegető konkrét kockázat kezeléséhez szükséges. |
| --- | --- |

(27)

Az illetékes hatóságoknak és az ESMA-nak a short, hitel-nemteljesítési csereügyletek és egyéb ügyletek korlátozására irányuló beavatkozási hatásköre kizárólag átmeneti jellegű lehet, és azt kizárólag annyi ideig és olyan mértékig szabad gyakorolni, amely a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat fenyegető konkrét kockázat kezeléséhez szükséges.

| (28) | A hitel-nemteljesítési csereügyletek alkalmazásából eredő különleges kockázatok miatt az ilyen tranzakciókat az illetékes hatóságoknak szorosan figyelemmel kell kísérniük. Az illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük különösen arra, hogy kivételes esetekben a szóban forgó tranzakciókat végző természetes vagy jogi személyektől információkat kérjenek a tranzakciók célját illetően. |
| --- | --- |

(28)

A hitel-nemteljesítési csereügyletek alkalmazásából eredő különleges kockázatok miatt az ilyen tranzakciókat az illetékes hatóságoknak szorosan figyelemmel kell kísérniük. Az illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük különösen arra, hogy kivételes esetekben a szóban forgó tranzakciókat végző természetes vagy jogi személyektől információkat kérjenek a tranzakciók célját illetően.

| (29) | Az ESMA-t általános hatáskörrel kell felruházni arra, hogy vizsgálatot folytasson a shortolással vagy a hitel-nemteljesítési csereügyletek alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket vagy gyakorlatokat illetően annak elbírálására, hogy a szóban forgó kérdés vagy gyakorlat lehetséges veszélyt jelent-e a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra. Az ESMA-nak jelentést kell kiadnia minden elvégzett vizsgálat eredményeiről
  , és amennyiben úgy ítéli meg, hogy uniós szintű intézkedésre van szükség, ez irányú döntése az illetékes hatóságokra nézve kötelező erejű kell, hogy legyen
  . |
| --- | --- |

(29)

Az ESMA-t általános hatáskörrel kell felruházni arra, hogy vizsgálatot folytasson a shortolással vagy a hitel-nemteljesítési csereügyletek alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket vagy gyakorlatokat illetően annak elbírálására, hogy a szóban forgó kérdés vagy gyakorlat lehetséges veszélyt jelent-e a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra. Az ESMA-nak jelentést kell kiadnia minden elvégzett vizsgálat eredményeiről
  , és amennyiben úgy ítéli meg, hogy uniós szintű intézkedésre van szükség, ez irányú döntése az illetékes hatóságokra nézve kötelező erejű kell, hogy legyen
  .

| (30) | Mivel egyes intézkedések az Unión kívüli természetes vagy jogi személyekre és tevékenységekre is alkalmazhatók lehetnek, egyes esetekben együttműködésre van szükség az illetékes hatóságok és harmadik országok hatóságai között. Az illetékes hatóságoknak ezért megállapodásokat kell kötniük harmadik országok hatóságaival. Az ESMA-nak össze kell hangolnia az együttműködési megállapodások kidolgozását és a harmadik államoktól származó információk cseréjét az illetékes hatóságok között. |
| --- | --- |

(30)

Mivel egyes intézkedések az Unión kívüli természetes vagy jogi személyekre és tevékenységekre is alkalmazhatók lehetnek, egyes esetekben együttműködésre van szükség az illetékes hatóságok és harmadik országok hatóságai között. Az illetékes hatóságoknak ezért megállapodásokat kell kötniük harmadik országok hatóságaival. Az ESMA-nak össze kell hangolnia az együttműködési megállapodások kidolgozását és a harmadik államoktól származó információk cseréjét az illetékes hatóságok között.

| (31) | A rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi a különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződésben
  (EUMSZ)
  és az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  (Charta)
  elismert alapvető jogokat és elveket, különösen
  az EUMSZ
  16. cikkében és a Charta 8. cikkében elismert, a személyes adatok védelméhez való jogot. A pénzügyi piac stabilitása és a befektetők védelme érdekében különösen nagy szükség van a jelentős nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos átláthatóságra, beleértve az ebben a rendeletben meghatározott esetekben
  bizonyos küszöbérték fölött
  előírt közzétételt. Ez az átláthatóság lehetővé teszi a szabályozóknak, hogy figyelemmel kísérjék a short ügyletek alkalmazását a visszaélésre épülő stratégiákkal összefüggésben és a tranzakcióknak a piac megfelelő működésére kifejtett hatásait. Emellett az átláthatóság hozzájárulhat az információs aszimmetria elkerüléséhez, biztosítva, hogy valamennyi piaci szereplő megfelelő információkhoz jusson a shortolásnak az árakra gyakorolt hatásait illetően. Az információknak az illetékes hatóságok általi cseréjét vagy továbbadását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályoknak megfelelően kell végezni. Az információknak az ESMA általi cseréjét vagy továbbadását a személyes adatok
  uniós
  intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályoknak megfelelően kell végezni, amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatoknak e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(31)

A rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi a különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződésben
  (EUMSZ)
  és az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  (Charta)
  elismert alapvető jogokat és elveket, különösen
  az EUMSZ
  16. cikkében és a Charta 8. cikkében elismert, a személyes adatok védelméhez való jogot. A pénzügyi piac stabilitása és a befektetők védelme érdekében különösen nagy szükség van a jelentős nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos átláthatóságra, beleértve az ebben a rendeletben meghatározott esetekben
  bizonyos küszöbérték fölött
  előírt közzétételt. Ez az átláthatóság lehetővé teszi a szabályozóknak, hogy figyelemmel kísérjék a short ügyletek alkalmazását a visszaélésre épülő stratégiákkal összefüggésben és a tranzakcióknak a piac megfelelő működésére kifejtett hatásait. Emellett az átláthatóság hozzájárulhat az információs aszimmetria elkerüléséhez, biztosítva, hogy valamennyi piaci szereplő megfelelő információkhoz jusson a shortolásnak az árakra gyakorolt hatásait illetően. Az információknak az illetékes hatóságok általi cseréjét vagy továbbadását a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályoknak megfelelően kell végezni. Az információknak az ESMA általi cseréjét vagy továbbadását a személyes adatok
  uniós
  intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) a személyes adatok átadásával kapcsolatban meghatározott szabályoknak megfelelően kell végezni, amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatoknak e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására.

| (32) | Az ESMA által elfogadott iránymutatások alapján, és figyelembe véve a pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló bizottsági közleményt, a
  tagállamoknak szabályokat kell hozniuk az ebben a rendeletben foglalt rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó
  büntetésekről
  , és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A
  büntetéseknek
  hatékonyaknak, arányosaknak és elrettentő erejűeknek kell lenniük.
  Végső soron, az Unióban a büntetések összehangolt rendszerét kell létrehozni.


  ▐ |
| --- | --- |

(32)

Az ESMA által elfogadott iránymutatások alapján, és figyelembe véve a pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló bizottsági közleményt, a
  tagállamoknak szabályokat kell hozniuk az ebben a rendeletben foglalt rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó
  büntetésekről
  , és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A
  büntetéseknek
  hatékonyaknak, arányosaknak és elrettentő erejűeknek kell lenniük.
  Végső soron, az Unióban a büntetések összehangolt rendszerét kell létrehozni.

▐

| (34) | A [...] érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el
  az EUMSZ
  290. cikkének megfelelően a rövid pozíciók számításával kapcsolatos részletek tekintetében kell felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni, olyan esetekben, amikor valamely természetes vagy jogi személy egy hitel-nemteljesítési csereügyletben fedezetlen pozícióval rendelkezik, illetve a bejelentési vagy közzétételi küszöbértékek és az annak elbírálásával kapcsolatos kritériumok és tényezők további pontosítása tekintetében, hogy milyen esetekben vezet valamely káros hatással járó esemény vagy fejlemény a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat veszélyeztető súlyos fenyegetéshez valamely tagállamban, illetve az Unióban.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. Az ESMA-nak központi szerepet kell játszania a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során azáltal, hogy a Bizottságot tanáccsal látja el. |
| --- | --- |

(34)

A [...] érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el
  az EUMSZ
  290. cikkének megfelelően a rövid pozíciók számításával kapcsolatos részletek tekintetében kell felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni, olyan esetekben, amikor valamely természetes vagy jogi személy egy hitel-nemteljesítési csereügyletben fedezetlen pozícióval rendelkezik, illetve a bejelentési vagy közzétételi küszöbértékek és az annak elbírálásával kapcsolatos kritériumok és tényezők további pontosítása tekintetében, hogy milyen esetekben vezet valamely káros hatással járó esemény vagy fejlemény a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat veszélyeztető súlyos fenyegetéshez valamely tagállamban, illetve az Unióban.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. Az ESMA-nak központi szerepet kell játszania a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során azáltal, hogy a Bizottságot tanáccsal látja el.

| (35) | A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amelyben értékeli a rendeletben meghatározott bejelentési és közzétételi küszöbértékek megfelelőségét, a nettó rövid pozíciók átláthatóságával kapcsolatos korlátozások és előírások működését, és hogy indokolt-e bármely egyéb korlátozást vagy feltételt bevezetni a shortolással, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amelyben értékeli a rendeletben meghatározott bejelentési és közzétételi küszöbértékek megfelelőségét, a nettó rövid pozíciók átláthatóságával kapcsolatos korlátozások és előírások működését, és hogy indokolt-e bármely egyéb korlátozást vagy feltételt bevezetni a shortolással, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatban.

| (36) | Bár a nemzeti illetékes hatóságok ellenőrzési szempontból megfelelőbb helyzetben vannak és jobb rálátásuk van a piaci fejleményekre, a shortolással és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos problémák általános hatásait kizárólag uniós összefüggésben lehet teljes körűen felmérni. A fenti okból kifolyólag az ebben a rendeletben kitűzött célokat uniós szinten jobban meg lehet valósítani; az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően fogadhat el intézkedéseket. Ez a rendelet az említett cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(36)

Bár a nemzeti illetékes hatóságok ellenőrzési szempontból megfelelőbb helyzetben vannak és jobb rálátásuk van a piaci fejleményekre, a shortolással és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos problémák általános hatásait kizárólag uniós összefüggésben lehet teljes körűen felmérni. A fenti okból kifolyólag az ebben a rendeletben kitűzött célokat uniós szinten jobban meg lehet valósítani; az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően fogadhat el intézkedéseket. Ez a rendelet az említett cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (37) | Mivel egyes tagállamok már korábban korlátozásokat vezettek be a shortolást illetően, és mivel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és kötelező erejű technikai jellegű standardok kerülnek meghatározásra, amelyeket azt megelőzően kell elfogadni, hogy a bevezetni kívánt kereteket hasznosan alkalmazni tudnák, megfelelő hosszúságú határidőt kell előírni, |
| --- | --- |

(37)

Mivel egyes tagállamok már korábban korlátozásokat vezettek be a shortolást illetően, és mivel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és kötelező erejű technikai jellegű standardok kerülnek meghatározásra, amelyeket azt megelőzően kell elfogadni, hogy a bevezetni kívánt kereteket hasznosan alkalmazni tudnák, megfelelő hosszúságú határidőt kell előírni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

Ezt a rendeletet az alábbi pénzügyi eszközökre kell alkalmazni:

| (1) | azok a pénzügyi eszközök, amelyeket bevezettek valamely uniós kereskedési helyszínen történő kereskedésre, beleértve azokat az eseteket is, amikor a szóban forgó eszközökkel a kereskedési helyszíneken kívül kereskednek; |
| --- | --- |

(1)

azok a pénzügyi eszközök, amelyeket bevezettek valamely uniós kereskedési helyszínen történő kereskedésre, beleértve azokat az eseteket is, amikor a szóban forgó eszközökkel a kereskedési helyszíneken kívül kereskednek;

| (2) | a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában meghatározott, az (1) bekezdésben említett valamely pénzügyi eszközhöz vagy az (1) bekezdésben említett valamely pénzügyi eszköz kibocsátójához kapcsolódó származtatott eszközök, beleértve azokat a származtatott eszközöket is, amelyekkel a kereskedési helyszíneken kívül kereskednek; |
| --- | --- |

(2)

a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában meghatározott, az (1) bekezdésben említett valamely pénzügyi eszközhöz vagy az (1) bekezdésben említett valamely pénzügyi eszköz kibocsátójához kapcsolódó származtatott eszközök, beleértve azokat a származtatott eszközöket is, amelyekkel a kereskedési helyszíneken kívül kereskednek;

| (3) | valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentumok és a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában meghatározott, valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentumhoz vagy valamely tagállam vagy az Unió valamely kötelezettségéhez kapcsolódó származtatott eszközök. |
| --- | --- |

(3)

valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentumok és a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában meghatározott, valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentumhoz vagy valamely tagállam vagy az Unió valamely kötelezettségéhez kapcsolódó származtatott eszközök.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában:

a)   „meghatalmazott elsődleges értékpapír-kereskedő”: olyan természetes vagy jogi személy, aki megállapodást írt alá valamely állampapír-kibocsátóval, amely megállapodás értelmében a szóban forgó természetes vagy jogi személy vállalja, hogy megbízóként kereskedik az elsődleges és másodlagos piacokon a szóban forgó kibocsátó által kibocsátott állampapírral kapcsolatos műveleteket illetően;

b)   „központi szerződő fél”: az a szervezet, amely jogi értelemben közvetít egy vagy több pénzügyi piacon történő kereskedésbe bevont szerződéseket aláíró felek között, amely tehát valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként jelenik meg, és amely a klíringrendszer működéséért felelős;

c)   „hitel-nemteljesítési csereügylet”: olyan, származtatott ügyletre vonatkozó szerződés, amelyben az egyik fél díjat fizet egy másik félnek azért, hogy az kártalanítsa vagy fizessen neki abban az esetben, ha egy referenciakibocsátó nem teljesíti kötelezettségét, illetve a szóban forgó referenciakibocsátóval kapcsolatos hitelesemény esetén, valamint bármely más, hasonló gazdasági hatással bíró, származtatott ügyletre vonatkozó szerződés;

d)   „pénzügyi eszköz”: a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában felsorolt eszköz;

e)   „székhely szerinti tagállam” (szabályozott piac, multilaterális kereskedési rendszerben működő befektetési vállalkozás vagy bármely más befektetési vállalkozás esetén): a szóban forgó szabályozott piac vagy befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontja értelmében;

f)   befektetési vállalkozás”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

g)   „állampapír”: az Unió vagy valamely tagállam – beleértve a tagállam bármely minisztériumát, szervezeti egységét, jegybankját, ügynökségét vagy közvetítőjét – által kibocsátott adósságinstrumentum;

h)   „kibocsátott részvénytőke”: valamely vállalkozással összefüggésben a vállalkozás által kibocsátott törzsrészvények és bármely elsőbbségi részvény összessége, amelybe azonban nem tartoznak bele az átváltható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;

i)   „kibocsátott állampapír-állomány”:

| i. | i. valamely tagállammal összefüggésben a szóban forgó tagállam, illetve a tagállam bármely minisztériuma, szervezeti egysége, jegybankja, ügynöksége vagy közvetítője által kibocsátott és nem visszafizetett teljes állampapír-állomány; |
| --- | --- |

i.

i. valamely tagállammal összefüggésben a szóban forgó tagállam, illetve a tagállam bármely minisztériuma, szervezeti egysége, jegybankja, ügynöksége vagy közvetítője által kibocsátott és nem visszafizetett teljes állampapír-állomány;

| ii. | az Unióval összefüggésben az Unió által kibocsátott és nem visszafizetett teljes állampapír-állomány; |
| --- | --- |

ii.

az Unióval összefüggésben az Unió által kibocsátott és nem visszafizetett teljes állampapír-állomány;

j)   „helyi vállalkozás”: a 2004/39/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 1) pontjában meghatározott vállalkozás, amely más piaci szereplők számlájára kereskedik vagy azok megbízásából árjegyzői tevékenységet folytat;

k)   „árjegyzői tevékenységek”:
  az olyan befektetési vállalkozások, harmadik országbeli entitás vagy olyan helyi vállalkozások tevékenységei, amelyek valamely harmadik ország kereskedési helyszínének vagy piacának tagjai, és amelyeknek a jogi és felügyeleti kereteit a 15. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján egyenértékűnek nyilvánítják, ha azok megbízóként kereskednek valamely kereskedési helyszínen vagy azon kívül forgalmazott pénzügyi eszközzel az alábbi minőségek valamelyikében vagy mindegyikében:

l)   „multilaterális kereskedési rendszer”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15) pontjában meghatározott többszereplős rendszer;

m)   „fő helyszín”: valamely részvény tekintetében az a kereskedési helyszín, ahol az adott részvény a legmagasabb forgalmat éri el;

n)   „szabályozott piac”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14) pontjában meghatározott többszereplős rendszer;

o)   „érintett illetékes hatóság”:

| i. | valamely tagállam állampapírjaival vagy a valamely tagállam kötelezettségével kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylettel összefüggésben a szóban forgó tagállam illetékes hatósága; |
| --- | --- |

i.

valamely tagállam állampapírjaival vagy a valamely tagállam kötelezettségével kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylettel összefüggésben a szóban forgó tagállam illetékes hatósága;

| ii. | az Unió állampapírjaival vagy az Unió valamely kötelezettségével kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylettel összefüggésben annak a joghatóságnak az illetékes hatósága, ahol az európai pénzügyi stabilitási eszközt létrehozták; |
| --- | --- |

ii.

az Unió állampapírjaival vagy az Unió valamely kötelezettségével kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügylettel összefüggésben annak a joghatóságnak az illetékes hatósága, ahol az európai pénzügyi stabilitási eszközt létrehozták;

| iii. | az i. vagy ii. pontban említett pénzügyi eszköztől eltérő más pénzügyi eszközzel összefüggésben az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (8) 2. cikkének (7) bekezdésében található meghatározásnak megfelelő és az említett rendelet 9–16. cikkével összhangban meghatározott, az adott pénzügyi eszköz szempontjából illetékes hatóság; |
| --- | --- |

iii.

az i. vagy ii. pontban említett pénzügyi eszköztől eltérő más pénzügyi eszközzel összefüggésben az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (8) 2. cikkének (7) bekezdésében található meghatározásnak megfelelő és az említett rendelet 9–16. cikkével összhangban meghatározott, az adott pénzügyi eszköz szempontjából illetékes hatóság;

| iv. | az i., ii. vagy iii. pontban nem említett pénzügyi eszközökkel összefüggésben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol az érintett pénzügyi eszközt először bevezették valamely kereskedési helyszínen történő kereskedésre. |
| --- | --- |

iv.

az i., ii. vagy iii. pontban nem említett pénzügyi eszközökkel összefüggésben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol az érintett pénzügyi eszközt először bevezették valamely kereskedési helyszínen történő kereskedésre.

p)   „shortolás” vagy „short ügylet”: részvényekkel vagy adóssággal összefüggésben az eladó által az eladásról szóló megállapodás időpontjában nem birtokolt részvény vagy adósság eladása, beleértve az olyan tranzakciókat is, amelyek során az eladó az eladásról szóló megállapodás időpontjában a részvényt vagy adósságot kölcsönvette, illetve megállapodott annak kölcsönvételéről az ügylet elszámolásakor történő szállítás érdekében;

q)   „kereskedési nap”: az 1287/2006/EK rendelet 4. cikkében meghatározott kereskedési nap;

r)   „kereskedési helyszín”: az Unión belüli szabályozott piac vagy multilaterális kereskedési rendszer;

s)   „forgalom” (részvény): az 1287/2006/EK rendelet 2. cikke (9) bekezdésében meghatározott forgalom;

sa)
     „fedezetlen short ügyletek” (részvényekkel vagy adóssággal összefüggésben):

2.   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 36. cikknek megfelelően ▐ felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon
  el, amelyek részletezik az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokat, különös tekintettel annak meghatározására, hogy milyen esetekben minősül valamely természetes vagy jogi személy egy adott pénzügyi eszköz birtokosának a short ügyletek az (1) bekezdés p) pontjában foglalt meghatározása alkalmazásában.

3. cikk

Rövid és hosszú pozíciók

1.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában az alábbiak következtében létrejövő pozíció valamely vállalkozás kibocsátott részvénytőkéjét, illetve valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírt illetően rövid pozíciónak minősül:

| a) | a vállalkozás által kibocsátott valamely részvénnyel, illetve a tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentummal kapcsolatos short ügylet; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás által kibocsátott valamely részvénnyel, illetve a tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentummal kapcsolatos short ügylet;

| b) | valamely természetes vagy jogi személy olyan ügyletet bonyolít, amely az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha a részvény vagy az adósságinstrumentum árfolyama vagy értéke csökken. |
| --- | --- |

b)

valamely természetes vagy jogi személy olyan ügyletet bonyolít, amely az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha a részvény vagy az adósságinstrumentum árfolyama vagy értéke csökken.

2.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában az alábbiak következtében létrejövő pozíció valamely vállalkozás kibocsátott részvénytőkéjét, illetve valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírt illetően hosszú pozíciónak minősül:

| a) | a vállalkozás által kibocsátott valamely részvény, illetve a tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentum birtoklása; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás által kibocsátott valamely részvény, illetve a tagállam vagy az Unió által kibocsátott adósságinstrumentum birtoklása;

| b) | valamely természetes vagy jogi személy olyan ügyletet bonyolít, amely az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha a részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír árfolyama vagy értéke nő. |
| --- | --- |

b)

valamely természetes vagy jogi személy olyan ügyletet bonyolít, amely az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha a részvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír árfolyama vagy értéke nő.

3.   
  Az (1) bekezdés alkalmazásában a rövid pozíció kiszámítása az érintett személy által bármely közvetetten – ideértve indexen, értékpapírkosáron, illetve tőzsdén forgalmazott alapok vagy hasonló jogalany által birtokolt érdekeltségen keresztül vagy ezek által – tartott rövid pozíciót illetően az adott természetes vagy jogi személy rendelkezésére álló, a kérdéses index vagy értékpapírkosár, vagy a tőzsdén forgalmazott alapok vagy hasonló jogalany által birtokolt érdekeltség összetételére vonatkozó információ elvárható ismeretében történő fellépésétől függ. Az egyértelműség kedvéért az ilyen rövid pozíciók kiszámításakor az összetételt illetően nem lehet megkövetelni a valós idejű információszerzést.

A (2) bekezdés alkalmazásában a hosszú pozíciók számításába beletartozik – hosszú pozícióként – az érintett személy bármely érdekeltsége bármely olyan kötvényben vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírban, amely az érintett vállalat által kibocsátott részvényre váltható.

Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában az állampapírokkal kapcsolatos rövid és hosszú pozíciók számításánál figyelembe vesznek az egyes tagállamokkal vagy az Unióval kapcsolatos kötelezettséggel vagy hiteleseménnyel összefüggő minden hitel-nemteljesítési csereügyletet is.

4.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a valamely vállalkozás kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatban a természetes vagy jogi személy birtokában lévő összes hosszú pozíciónak az adott természetes vagy jogi személy által a szóban forgó tőkével kapcsolatban szerzett összes rövid pozícióból történő levonását követően fennmaradó pozíció jelenti a szóban forgó vállalkozás kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos nettó rövid pozíciót.

5.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírokkal kapcsolatban a természetes vagy jogi személy birtokában lévő összes hosszú pozíciónak az adott természetes vagy jogi személy által ugyanezen adóssággal kapcsolatban felvett összes rövid pozícióból történő levonását követően fennmaradó pozíció jelenti a valamely tagállam vagy az Unió által kibocsátott államadóssággal kapcsolatos nettó rövid pozíciót.

6.   Az (1)–(5) bekezdés értelmében az állampapírokkal kapcsolatos számítások az egyes tagállamokra, illetve az Unióra vonatkoznak, még abban az esetben is, ha a tagállamon vagy az Unión belül több entitás is bocsát ki állampapírt az adott tagállam vagy az Unió nevében.

Alapkezelő tevékenységek esetén amennyiben egy alapkezelő által kezelt különálló alapok révén eltérő befektetési stratégiákat követnek egy bizonyos kibocsátó kapcsán, a nettó rövid és a nettó hosszú pozíciók (3), (4) és (5) bekezdés alkalmazásában történő kiszámítására az egyes alapok szintjén kerül sor. Amennyiben egy bizonyos kibocsátó kapcsán több alap révén ugyanazt a befektetési stratégiát követik, az egyes alapokhoz kapcsolódó nettó rövid és nettó hosszú pozíciókat összesíteni kell. Amennyiben ugyanazon entitáson belül két vagy több portfóliót is szabad felhatalmazás alapján kezelnek és egy bizonyos kibocsátó kapcsán ugyanazt a befektetési stratégiát követik, a nettó rövid és a nettó hosszú pozíciók kiszámítása érdekében e pozíciókat összesíteni kell. Kötött ügyfélportfólió-kezelés esetén a nettó rövid vagy a nettó hosszú pozíció kiszámítása az ügyfél jogi felelőssége.

7.   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 36. cikknek megfelelően
  ▐
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon
  el, amelyekben meghatározza a következőket:

| a) | azokat az eseteket, amikor
  valamely természetes vagy jogi személy valamely részvény vagy adósságinstrumentum birtokosának
  minősül
  a (2) bekezdés alkalmazásában; |
| --- | --- |

a)

azokat az eseteket, amikor
  valamely természetes vagy jogi személy valamely részvény vagy adósságinstrumentum birtokosának
  minősül
  a (2) bekezdés alkalmazásában;

| b) | azokat az eseteket, amikor valamely természetes vagy jogi személy nettó rövid pozícióval rendelkezik a 4. és 5. bekezdés alkalmazásában, valamint a pozíció számításának módját; |
| --- | --- |

b)

azokat az eseteket, amikor valamely természetes vagy jogi személy nettó rövid pozícióval rendelkezik a 4. és 5. bekezdés alkalmazásában, valamint a pozíció számításának módját;

| c) | a pozíciók számításának módszerét a (3), (4) és (5) bekezdés alkalmazásában olyan esetekben, amikor valamely csoporthoz tartozó egyes entitások külön alapokhoz kapcsolódó alapkezelő tevékenységekkel összefüggésben hosszú vagy rövid pozíciókkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

c)

a pozíciók számításának módszerét a (3), (4) és (5) bekezdés alkalmazásában olyan esetekben, amikor valamely csoporthoz tartozó egyes entitások külön alapokhoz kapcsolódó alapkezelő tevékenységekkel összefüggésben hosszú vagy rövid pozíciókkal rendelkeznek.

4. cikk

Fedezetlen pozíció hitel-nemteljesítési csereügyletek esetén

1.   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában valamely természetes vagy jogi személy akkor rendelkezik fedezetlen pozícióval valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségéhez kapcsolódó hitel-nemteljesítési csereügyletben, ha a szóban forgó hitel-nemteljesítési csereügylet nem
  a következőket hivatott fedezni: vagy
  a kibocsátó nemteljesítésének kockázatát a természetes vagy jogi személy által a szóban forgó kibocsátó állampapírjával kapcsolatban szerzett hosszú pozíció tekintetében,
  vagy eszközök vagy eszközportfólió értékcsökkenésének kockázatát
  természetes vagy jogi személy
  esetében, aki olyan eszközökkel vagy eszközportfólióval rendelkezik, ahol ezen eszközök vagy eszközportfólió értékcsökkenése
  szorosan összefügg valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségének
  árfolyamcsökkenésével valamely tagállam vagy az Unió hitelminősítésének csökkenése esetén
  . A hitel-nemteljesítési csereügyletben a referenciakibocsátó nemteljesítése vagy a vele kapcsolatos hitelesemény esetén fizetésre vagy kártérítésre kötelezett fél ennek a bekezdésnek az alkalmazásában pusztán az említett kötelezettség okán nem rendelkezik fedezetlen pozícióval.

2.   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés alkalmazásában
  a 36. cikknek megfelelően
  ▐
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon
  el, amelyekben meghatározza a következőket:

| a) | azokat az eseteket, amikor a hitel-nemteljesítési csereügylet a nemteljesítés kockázatával szembeni fedezetnek minősül, valamint a fedezetlen pozíció számítási módját a hitel-nemteljesítési csereügyletekben; |
| --- | --- |

a)

azokat az eseteket, amikor a hitel-nemteljesítési csereügylet a nemteljesítés kockázatával szembeni fedezetnek minősül, valamint a fedezetlen pozíció számítási módját a hitel-nemteljesítési csereügyletekben;

| b) | a pozíciók számításának módszerét olyan esetekben, amikor valamely csoporthoz tartozó egyes intézmények külön alapokhoz kapcsolódó alapkezelő tevékenységekkel összefüggésben hosszú vagy rövid pozíciókkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a pozíciók számításának módszerét olyan esetekben, amikor valamely csoporthoz tartozó egyes intézmények külön alapokhoz kapcsolódó alapkezelő tevékenységekkel összefüggésben hosszú vagy rövid pozíciókkal rendelkeznek.

II.   FEJEZET

A NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK ÁTLÁTHATÓSÁGA

5. cikk

A jelentős nettó rövid részvénypozíciók bejelentése az illetékes hatóságoknak

1.   A valamely kereskedési helyszínen kereskedésre bevezetett részvényekkel rendelkező valamely vállalkozás kibocsátott részvénytőkéjét illetően nettó rövid pozícióval rendelkező természetes vagy jogi személy értesíti az érintett illetékes hatóságot minden olyan esetben, amikor a pozíció eléri a (2) bekezdésben meghatározott bejelentési küszöbértéket, illetve ha a vonatkozó küszöbérték alá csökken.

2.   A bejelentési küszöbérték az érintett vállalkozás kibocsátott részvénytőkéje értékének 0,2 %-a és az ezt az értéket meghaladó minden további 0,1 %.

3.   
  Szükség esetén az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) a pénzügyi piacok alakulására tekintettel, a (2) bekezdésben említett küszöbértékek kiigazítására vonatkozó véleményt készíthet, és ezt megküldheti az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
  A Bizottság
  – az ESMA véleményének kézhezvételét követő három hónapon belül
  – a 36. cikknek megfelelően ▐ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a pénzügyi piacokon zajló folyamatok figyelembevételével módosíthatja a (2) bekezdésben említett küszöbértékeket.

3a.
     
  Az e cikk értelmében történő bejelentések a 9. cikknek, a nettó rövid pozíciók kiszámítása pedig a 3. cikknek megfelelően történik.

6. cikk

Short ügyletek bejelentése az illetékes hatóságoknál

Valamennyi befektetési vállalkozás, illetve valamely szabályozott piac vagy multilaterális
  kereskedési
  rendszer valamennyi tagja a 2004/39/EK irányelv 25. cikkének (3) bekezdésében említett ügyleti jelentésekbe beiktat egy olyan mezőt, amely részvényügyleteknél feltünteti, hogy az ügylet shortolásnak számít-e vagy sem. A short ügyleteket vállaló közvetítők a kereskedési nap végén ezeket jelzik az ilyen értékesítésekről szóló ügyleti jelentésben az érintett illetékes hatóságoknak. Ezt az információt nem teszik hozzáférhetővé a nyilvánosság számára.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza, hogy az ilyen információt hogyan kell közölni az illetékes hatóságokkal.

7. cikk

Jelentős nettó rövid részvénypozíciók közzététele

1.   
  Az érintett illetékes hatóság
  a pozícióra vonatkozó adatokat közzéteszi minden olyan esetben, amikor a pozíció eléri a (2) bekezdésben meghatározott közzétételi küszöbértéket, illetve ha a vonatkozó küszöbérték alá csökken.
  Az ilyen közzététel nem azonosítja a nettó rövid pozícióval rendelkezőt.

2.   A közzétételi küszöbérték az érintett vállalkozás kibocsátott részvénytőkéje értékének 0,5 %-a és az ezt az értéket meghaladó minden további 0,1 %.

3.   
  Szükség esetén az ESMA a pénzügyi piacok alakulására tekintettel, a (2) bekezdésben említett küszöbértékek kiigazítására vonatkozó véleményt készíthet, és ezt megküldheti az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A Bizottság
  – az ESMA véleményének kézhezvételét követő három hónapon belül
  – a 36. cikknek megfelelően ▐ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a pénzügyi piacokon zajló folyamatok figyelembevételével módosíthatja a (2) bekezdésben említett küszöbértékeket.

3a.
     
  Az e cikk értelmében történő bejelentések a 9. cikknek, a nettó rövid pozíciók kiszámítása pedig a 3. cikknek megfelelően történik.

8. cikk

Az állampapírt és a hitel-nemteljesítési csereügyleteket érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése az illetékes hatóságoknak

1.   
  Egy tagállam vagy az Unió által kibocsátott állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid
  pozícióval rendelkező természetes vagy jogi személy értesíti az érintett illetékes hatóságot minden olyan esetben, amikor a szóban forgó pozíció eléri az érintett tagállamra vagy az Unióra vonatkozó bejelentési küszöbértéket, illetve ha a vonatkozó küszöbérték alá csökken.

▐

2.   A vonatkozó bejelentési küszöbértékek az egyes tagállamokra és az Unióra meghatározott kiinduló összegből és növekmény-szintekből állnak a Bizottság által a (3) bekezdésnek megfelelően hozott intézkedésekben meghatározottak szerint.
  Az ESMA saját honlapján közzéteszi az egyes tagállamokra vonatkozó bejelentési küszöbértékeket.

3.   A Bizottság a 36. cikknek megfelelően ▐ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a (2) bekezdésben említett összegeket és növekmény-szinteket. Figyelembe veszi az összes alábbi elemet:

| a) | a küszöbértékeket úgy kell meghatározni, hogy a minimális értékű pozíciókat ne kelljen bejelenteni; |
| --- | --- |

a)

a küszöbértékeket úgy kell meghatározni, hogy a minimális értékű pozíciókat ne kelljen bejelenteni;

| b) | az egyes tagállamok és az Unió fennálló kibocsátott állampapír-állományának teljes értéke és a piaci szereplők által tartott, az adott tagállam, illetve az Unió állampapírjaival kapcsolatos pozíciók
  forgalma és
  átlagos nagyságrendje. |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok és az Unió fennálló kibocsátott állampapír-állományának teljes értéke és a piaci szereplők által tartott, az adott tagállam, illetve az Unió állampapírjaival kapcsolatos pozíciók
  forgalma és
  átlagos nagyságrendje.

3a.
     
  Az e cikk értelmében történő bejelentések a 9. cikknek, a nettó rövid pozíciók kiszámítása pedig a 3. cikknek megfelelően történik.

9. cikk

A bejelentés és közzététel módja

1.   Az 5. ▐ és 8. cikkben meghatározott bejelentésnek ki kell terjednie a vonatkozó pozícióval rendelkező természetes vagy jogi személy azonosító adataira, az érintett pozíció nagyságára, a pozíció által érintett kibocsátóra, valamint az adott pozíció létrehozásának, módosításának vagy megszűnésének dátumára.

A 7. cikkben meghatározott közzétételnek anonim formában ki kell terjednie az érintett pozíció nagyságára, a pozíció által érintett kibocsátóra, valamint az adott pozíció létrehozásának, módosításának vagy megszűnésének dátumára.

Az 5., 7. és 8. cikk alkalmazásában a jelentős nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek öt évig megőrzik azon bruttó pozíciók nyilvántartásait, amelyek jelentős nettó rövid pozíciót érnek el.

2.   A nettó rövid pozíciók számításának időpontja
  azon
  kereskedési
  nap vége
  , amelyen a természetes vagy jogi személy az adott pozícióval rendelkezik
  , kivéve azon automatizált éjszakai kereskedést, ahol a referenciaszámnak T+1-nek kell lennie
  . A bejelentésnek vagy közzétételnek legkésőbb a következő nap 15.30 óráig meg kell történnie.

3.   Az érintett illetékes hatóságot az 1287/2006/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kell tájékoztatni.

4.   Az információ 7. cikkben meghatározott nyilvános közzététele során megkülönböztetés nélkül biztosítani kell az információkhoz való gyors hozzáférést. Az információkat a részvénykibocsátó székhelye szerinti tagállam hivatalosan kijelölt rendszere számára kell rendelkezésre bocsátani a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

5.   
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA
  szabályozástechnikai
  standardtervezetet dolgoz ki,
  amelyekben pontosan meghatározza az (1) bekezdésben felsorolt célok érdekében rendelkezésre bocsátandó információkat.Az ESMA ▐ [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

▐

6.   A (4) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében
  az ESMA
  végrehajtás-technikai
  standardtervezeteket dolgoz ki,
  amelyekben meghatározza az információk nyilvános közzétételének módját. Az ESMA ▐ [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó végrehajtás-technikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  15.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

10. cikk

Alkalmazás az Unión kívül

Az 5., 7. és 8. cikkben meghatározott bejelentési és közzétételi előírások az Unión belüli és kívüli ▐ székhellyel rendelkező, illetve ott létrehozott természetes vagy jogi személyekre egyaránt alkalmazandók.

11. cikk

Az ESMA rendelkezésére bocsátandó információk

1.   Az illetékes hatóságok kivonatos formában negyedévente tájékoztatják az ESMA-t a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos mindazon nettó rövid pozíciókról, ▐ amelyek tekintetében a szóban forgó hatóság érintett illetékes hatóságnak minősül, és amelyekről az 5–8. cikk értelmében bejelentést kap.

2.   Az ESMA az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása érdekében bármikor további információkat kérhet a tagállamok érintett illetékes hatóságaitól a részvényekkel vagy állampapírokkal kapcsolatos nettó rövid pozíciókat ▐ illetően.

Az illetékes hatóságok legkésőbb hét naptári napon belül az ESMA rendelkezésére bocsátják a kért információkat.
  Az adott tagállamban vagy egy másik tagállamban a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat súlyosan veszélyeztető, káros hatással járó események vagy fejlemények esetén az illetékes hatóság 24 órán belül az ESMA rendelkezésére bocsátja a kért információkat.

2a.
     
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki, amelyekben pontosan meghatározza az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően rendelkezésre bocsátandó információkat. Az ESMA [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelően elfogadja.

2b.
     
  Az (1) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtás-technikai standardokat dolgoz ki a rendelkezésére bocsátandó információk formájának (1) és (2) bekezdés szerinti meghatározására. Az ESMA [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó végrehajtás-technikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkének megfelelően elfogadja.

III.   FEJEZET

▐ SHORT ÜGYLETEK
  KEZELÉSE ÉS HITEL-NEMTELJESÍTÉSI CSEREÜGYLETEK

12. cikk

A fedezetlen short ügyletekre
  és hitel-nemteljesítési csereügyletekre
  vonatkozó korlátozások

1.   Bármely természetes vagy jogi személy kizárólag az alábbi feltételek valamelyikének
  a kereskedési nap végére történő
  teljesülése esetén shortolhat a valamely kereskedési helyszínen történő kereskedésre bevezetett részvényekkel vagy állampapír-instrumentumokkal:

| a) | a természetes vagy jogi személy a részvényt vagy állampapír-instrumentumot kölcsönvette; |
| --- | --- |

a)

a természetes vagy jogi személy a részvényt vagy állampapír-instrumentumot kölcsönvette;

| b) | a természetes vagy jogi személy megállapodást kötött a részvény vagy állampapír-instrumentum kölcsönvételéről; |
| --- | --- |

b)

a természetes vagy jogi személy megállapodást kötött a részvény vagy állampapír-instrumentum kölcsönvételéről;

| c) | a természetes vagy jogi személy megállapodást kötött egy harmadik féllel, amelynek értelmében a szóban forgó harmadik fél megerősítette, hogy a részvényt vagy állampapír-instrumentumot felkutatták és a természetes vagy jogi személy részére kölcsönzés céljából fenntartják annak érdekében, hogy az esedékesség időpontjában az ügylet teljesíthető legyen. |
| --- | --- |

c)

a természetes vagy jogi személy megállapodást kötött egy harmadik féllel, amelynek értelmében a szóban forgó harmadik fél megerősítette, hogy a részvényt vagy állampapír-instrumentumot felkutatták és a természetes vagy jogi személy részére kölcsönzés céljából fenntartják annak érdekében, hogy az esedékesség időpontjában az ügylet teljesíthető legyen.

1a.
     
  Természetes vagy jogi személy csak akkor köthet valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségéhez kapcsolódó hitel-nemteljesítési csereügyletet, ha ezen ügylet hitel-nemteljesítési csereügyletben nem vezet a 4. cikkben említett fedezetlen pozícióhoz
  .

2.   
  E cikk következetes harmonizációja
  érdekében
  az ESMA szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki,
  amelyekben meghatározza azoknak a megállapodásoknak a típusát, amelyek megfelelően biztosítják, hogy a részvény vagy az állampapír-instrumentum az elszámoláskor rendelkezésre álljon.
  Az ESMA
  figyelembe veszi mindenekelőtt a piacok, különösen az államkötvénypiac és az államkötvény-visszavásárlási piacok (repo piacok)
  hatékonysága
  megőrzésének szükségességét. Az ESMA ▐ [
  2011. december 31
  ]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó
  szabályozástechnikai
  standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett
  szabályozástechnikai
  standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

▐

14. cikk

Mentesség abban az esetben, ha a fő kereskedési helyszín az Unión kívül található

1.   Nem alkalmazandó az 5., 7., 12. és 13. cikk a valamely uniós kereskedési helyszínen kereskedésre bevezetett vállalati részvényekre abban az esetben, ha a szóban forgó részvények kereskedésének fő helyszíne nem uniós ország területén található.

2.   A valamely uniós kereskedési helyszínen és az Unión kívüli helyszínen egyaránt forgalmazott vállalati részvényekkel összefüggésben érintett illetékes hatóság legalább kétévenként elbírálja, hogy a szóban forgó részvények fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található-e vagy sem.

Az érintett illetékes hatóság tájékoztatja az ESMA-t mindazon részvényekről, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található.

Az ESMA kétévente közzéteszi azoknak a részvényeknek a jegyzékét, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található. Ez a jegyzék két évig marad hatályban.

3.   
  E cikk következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESMA
  szabályozástechnikai
  standardtervezetet dolgoz ki,
  amelyekben pontosan meghatározza, hogy milyen módon számítsák ki az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározása alapjául szolgáló forgalmat. Az ESMA ▐ [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

4.   Az (1) és a (2) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében
  az ESMA
  végrehajtás-technikai
  standardtervezetet dolgoz ki
  az alábbiak meghatározására:

| a) | az az időpont, amikor, illetve időszak, amely vonatkozásában meghatározzák az egyes részvények fő kereskedési helyszíneit; |
| --- | --- |

a)

az az időpont, amikor, illetve időszak, amely vonatkozásában meghatározzák az egyes részvények fő kereskedési helyszíneit;

| b) | az az időpont, ameddig az érintett illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell az ESMA-t azokról a részvényekről, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található; |
| --- | --- |

b)

az az időpont, ameddig az érintett illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell az ESMA-t azokról a részvényekről, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található;

| c) | a jegyzék hatálybalépésének időpontja az ESMA általi közzétételtől számítva. |
| --- | --- |

c)

a jegyzék hatálybalépésének időpontja az ESMA általi közzétételtől számítva.

Az ESMA ▐ [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó végrehajtás-technikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  15.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

15. cikk

Árjegyzői és elsődleges piaci műveletek mentessége

1.   ▐ Az 5., 6., 7., 8. és 12. cikk
  nem alkalmazandó az árjegyzői tevékenységekre
  . ▐

2.   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek
  megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el, amelyekben meghatározza, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti szabályozása biztosítja-e, hogy a szóban forgó országban engedélyezett piac megfelel a kötelező jogi erejű előírásoknak, amelyek az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazása szempontjából egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címéből, a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (10) és a 2004/109/EK irányelvből eredő előírásokkal, és amelyeket a szóban forgó harmadik országban hatékonyan felügyelnek és betartatnak.

A harmadik ország jogi és felügyeleti szabályozása akkor minősül egyenértékűnek, ha a szabályozási keret valamennyi alábbi feltételnek megfelel:

| a) | a ▐ piacokra engedélyezési kötelezettség vonatkozik, és azokat folyamatosan és hatékonyan felügyelik és a szabályozást betartatják; |
| --- | --- |

a)

a ▐ piacokra engedélyezési kötelezettség vonatkozik, és azokat folyamatosan és hatékonyan felügyelik és a szabályozást betartatják;

| b) | a piacokon egyértelmű és átlátható szabályok vannak érvényben az értékpapírok kereskedésre történő bevezetését illetően, azaz az értékpapírokkal folyó kereskedés tisztességes, rendezett és hatékony, és azok szabadon forgalmazhatók; |
| --- | --- |

b)

a piacokon egyértelmű és átlátható szabályok vannak érvényben az értékpapírok kereskedésre történő bevezetését illetően, azaz az értékpapírokkal folyó kereskedés tisztességes, rendezett és hatékony, és azok szabadon forgalmazhatók;

| c) | az értékpapír-kibocsátóknak rendszeres és folyamatos tájékoztatási kötelezettségük van, ami biztosítja a befektetők magas szintű védelmét; |
| --- | --- |

c)

az értékpapír-kibocsátóknak rendszeres és folyamatos tájékoztatási kötelezettségük van, ami biztosítja a befektetők magas szintű védelmét;

| d) | a bennfentes kereskedés és a piac manipulációja formájában jelentkező piaci visszaélések megakadályozása révén biztosított a piac átláthatósága és integritása. |
| --- | --- |

d)

a bennfentes kereskedés és a piac manipulációja formájában jelentkező piaci visszaélések megakadályozása révén biztosított a piac átláthatósága és integritása.

3.   Nem alkalmazandó a 8. és 12. cikk a természetes vagy jogi személy tevékenységére abban az esetben, ha az egy állampapír-kibocsátóval kötött megállapodás alapján meghatalmazott elsődleges értékpapír-kereskedői minőségben megbízóként kereskedik valamely pénzügyi eszközzel az állampapírral kapcsolatos elsődleges vagy másodlagos piaci műveleteket illetően.

4.   Nem alkalmazandó az 5., 6., 7. és 12. cikk a természetes vagy jogi személyre abban az esetben, ha az a
  2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a visszavásárlási programokra vonatkozó mentességek és a pénzügyi eszközök stabilizálása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22-i
  2273/2003/EK bizottsági rendelet (11) III. fejezete értelmében stabilizációs program végrehajtásával kapcsolatban shortol valamely értékpapírral vagy rendelkezik nettó rövid pozícióval.

5.   Az (1) és (3) bekezdésben említett mentességek kizárólag abban az esetben alkalmazandók, ha az érintett természetes vagy jogi személy előzőleg írásban tájékoztatja a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát arról, hogy igénybe kívánja venni a mentességet. Az illetékes hatóságot legalább harminc naptári nappal korábban értesíteni kell annál az időpontnál, amikor a természetes vagy jogi személy a mentességet igénybe kívánja venni.

6.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a mentesség igénybevételét megtilthatja, ha úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó természetes vagy jogi személy nem felel meg a mentesség feltételeinek. Bármely tilalmat az előző bekezdésben említett harminc naptári napos időszakon belül kell bevezetni, illetve azt követően, ha az illetékes hatóság tudomására jut, hogy a szóban forgó személy körülményeiben olyan változás következett be, amelyek következtében már nem felel meg a feltételeknek.

7.   Harmadik országban működő, az Unióban nem engedélyezett szervezet az (5) bekezdésben említett értesítést annak a fő uniós kereskedési helyszínnek küldi el, amelyen kereskedést folytat.

8.   Az (5) bekezdésben említett tájékoztatást nyújtó természetes vagy jogi személy a lehető legrövidebb időn belül írásban értesíti a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát, ha a mentesség igénybevételére való jogosultságát illetően a körülményeiben bármely változás következik be.

9.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága írásos tájékoztatást kérhet az (1), (3) vagy (4) bekezdésben meghatározott mentesség igénybevételével működő természetes vagy jogi személytől a mentesség igénybevétele mellett tartott rövid pozícióit és tevékenységeit illetően. A természetes vagy jogi személy legkésőbb a felszólítást követő négy naptári napon belül rendelkezésre bocsátja a kért információkat.

10.   Az érintett illetékes hatóság az értesítéstől számított két héten belül az 5. vagy 8. cikkben foglaltaknak megfelelően tájékoztatja az ESMA-t a mentességet igénybe vevő minden árjegyzőről és meghatalmazott elsődleges értékpapír-kereskedőről, továbbá minden olyan árjegyzőről és meghatalmazott elsődleges értékpapír-kereskedőről, akik a mentességet a továbbiakban nem veszik igénybe.

11.   Az ESMA a honlapján közzéteszi és folyamatosan frissíti a mentességet igénybe vevő árjegyzők és meghatalmazott elsődleges értékpapír-kereskedők listáját.

V.   FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÉS AZ ESMA BEAVATKOZÁSI HATÁSKÖRE

1.   szakasz

Az illetékes hatóságok hatásköre

16. cikk

Közzétételi kötelezettség kivételes helyzetekben

1.   Az egyes tagállamok illetékes hatóságai előírhatják a valamely konkrét pénzügyi eszközzel vagy egy bizonyos pénzügyieszköz-kategóriával kapcsolatban nettó rövid pozícióval rendelkező természetes vagy jogi személy számára, hogy értesítse az illetékes hatóságot vagy tegye közzé a pozíciójával kapcsolatos részleteket, ha a pozíció eléri az illetékes hatóság által meghatározott bejelentési küszöbértéket vagy az alá csökken,
  mindkét
  alábbi feltétel teljesülése esetén:

| a) | káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban; |
| --- | --- |

a)

káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban;

| b) | nyilvános közzététel esetén az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát. |
| --- | --- |

b)

nyilvános közzététel esetén az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát.

2.   Nem alkalmazandó az (1) bekezdés azokra a pénzügyi eszközökre, amelyekre
  az
  ▐ 5–8.
  cikkben
  meghatározott átláthatósági előírások vonatkoznak.

16a. cikk

A hitelezőktől származó értesítés kivételes helyzetekben

1.
     
  A tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdésben említett intézkedéseket az alábbi két feltétel fennállása esetén vezethetik be:

| a) | káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban; |
| --- | --- |

a)

káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban;

| b) | az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát. |
| --- | --- |

b)

az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát.

2.
     
  Egy tagállam illetékes hatósága előírhatja a valamely konkrét pénzügyi eszközzel vagy egy bizonyos pénzügyieszköz-kategóriával kapcsolatban hitelezést nyújtó természetes vagy jogi személy számára, hogy értesítést küldjön a hitelezésekor kért díj jelentős emelkedéséről.

17. cikk

A shortolásra és hasonló ügyletekre vonatkozó korlátozások kivételes helyzetekben

1.   
  Az adott pénzügyi eszköz fő kereskedési helye szerinti tagállam
  illetékes hatóságai a (2), illetve a (3) bekezdésben említett intézkedéseket
  mindkét
  alábbi feltétel fennállása esetén vezethetik be:

| a) | káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban; |
| --- | --- |

a)

káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban;

| b) | az
  intézkedések nem érintik – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát
  . |
| --- | --- |

b)

az
  intézkedések nem érintik – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát
  .

2.   A tagállam illetékes hatósága megtilthatja vagy korlátozhatja a természetes vagy jogi személyek alábbi műveleteit:

| a) | short ügyletek;
  vagy |
| --- | --- |

a)

short ügyletek;
  vagy

| b) | olyan nem short ügylet, amely valamely pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha egy másik pénzügyi eszköz árfolyama vagy értéke csökken. |
| --- | --- |

b)

olyan nem short ügylet, amely valamely pénzügyi eszközt hoz létre vagy azzal kapcsolatos, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha egy másik pénzügyi eszköz árfolyama vagy értéke csökken.

3.   A tagállam illetékes hatósága megakadályozhatja, hogy a természetes vagy jogi személyek pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyleteket kössenek, vagy korlátozhatja a pénzügyi eszközzel kapcsolatos engedélyezett tranzakciók értékét.

4.   A (2) vagy (3) bekezdésben említett intézkedések vonatkozhatnak valamennyi pénzügyi eszközre, pénzügyi eszközök meghatározott kategóriájára vagy valamely konkrét pénzügyi eszközre is. Az intézkedés bizonyos körülmények fennállásához köthető, illetve vonatkozhatnak rá az érintett illetékes hatóság által meghatározott kivételek. A kivételek úgy is meghatározhatók, hogy különösen az árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységekre vonatkozzanak.

18. cikk

A hitel-nemteljesítési csereügyletekre vonatkozó korlátozások kivételes helyzetekben

1.   A tagállamok illetékes hatóságai korlátozhatják a természetes vagy jogi személyeket abban, hogy
  a saját tagállamuk
  ▐
  által kibocsátott kötelezettségekkel
  kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyletet kössenek, vagy korlátozhatják a természetes vagy jogi személyek által köthető,
  saját tagállamuk
  ▐
  által kibocsátott kötelezettségekkel
  kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek pozícióinak értékét olyan esetekben, ha mindkét alábbi feltétel teljesül:

| a) | káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban; |
| --- | --- |

a)

káros hatással járó események vagy fejlemények következnek be, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra nézve az adott tagállamban vagy egy vagy több másik tagállamban;

| b) | az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát. |
| --- | --- |

b)

az intézkedés nem érinti – jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben – hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát.

2.   Az (1) bekezdésben említett intézkedés vonatkozhat bizonyos típusú hitel-nemteljesítési csereügyletekre vagy meghatározott hitel-nemteljesítési csereügyletekre is. Az intézkedés bizonyos körülmények fennállásához köthető, illetve vonatkozhatnak rá az illetékes hatóság által meghatározott kivételek. A kivételek úgy is meghatározhatók, hogy különösen az árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységekre vonatkozzanak.

2a.
     
  Az (1) bekezdés szerinti intézkedést meghozó illetékes hatóság felkérheti az ESMA-t, hogy fontolja meg a 24. cikk (1) bekezdésének c) pontjában számára biztosított jogkör gyakorlását, amennyiben a szóban forgó, káros hatással járó események vagy fejlemények uniós szintű intézkedést tesznek szükségessé.

19. cikk

Jelentős árfolyamesés esetén a short ügyletek átmeneti korlátozásának hatásköre

1.   Abban az esetben, ha valamely pénzügyi eszköz árfolyama valamely kereskedési helyszínen egyetlen kereskedési napon belül a (4) bekezdésben említett értékkel zuhant az adott kereskedési helyszínen az előző kereskedési napon elért záró árfolyamhoz képest, az adott kereskedési helyszín székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága mérlegeli, hogy indokolt-e megtiltani vagy korlátozni, hogy természetes vagy jogi személyek a kereskedési helyszínen a szóban forgó pénzügyi eszközzel kapcsolatos short ügyleteket kössenek, vagy egyéb módon korlátozni a kereskedési helyszínen az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatos ügyleteket a pénzügyi eszköz árfolyama rendellenes esésének megakadályozása érdekében.

Ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az első albekezdés alapján indokolt megtenni az említett intézkedéseket, részvény vagy adósság esetén megtiltja vagy korlátozza, hogy a természetes vagy jogi személyek a kereskedési helyszínen short ügyleteket kössenek, más típusú pénzügyi eszköz esetén pedig korlátozza a szóban forgó pénzügyi eszközzel kapcsolatos tranzakciókat az adott kereskedési helyszínen.

2.   Az intézkedés legfeljebb az árfolyamesés napját követő kereskedési nap végéig alkalmazandó.
  A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága indokolt esetben meghosszabbíthatja ezen intézkedést
  .

3.   Az intézkedés bizonyos körülmények fennállásától függően alkalmazandó, illetve vonatkoznak rá az illetékes hatóság által meghatározott kivételek. A kivételek úgy is meghatározhatók, hogy különösen az árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységekre vonatkozzanak.

3a.
     
  A természetes vagy jogi személyeknek a kereskedési helyszínen a pénzügyi eszközzel kapcsolatos short ügyletek megkötésének tilalmára vagy korlátozására, illetve a pénzügyi eszközzel kapcsolatos ügyletek egyéb módon történő korlátozására vonatkozóan az illetékes hatóságtól kapott értesítést követően az ESMA a következő kereskedési nap megnyitása előtt mérlegeli, hogy szükséges-e az intézkedést kiterjeszteni az intézkedésben a 24. cikk értelmében érintett összes kereskedési helyszínre is, ahol a szóban forgó pénzügyi eszközzel kereskednek.

4.   Az árfolyamesés mértékének részvények esetén el kell érnie vagy meg kell haladnia a 10 %-ot, más típusú pénzügyieszköz-kategóriák esetén pedig a Bizottság által meghatározandó összeget.

Szükség esetén az ESMA a pénzügyi piacok alakulására tekintettel, a (4) bekezdésben említett küszöbértékek kiigazítására vonatkozó véleményt készíthet, és ezt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A Bizottság
  – az ESMA véleményének kézhezvételét követő három hónapon belül
  – a 36. cikknek megfelelően ▐ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg
  az intézkedés alkalmazási időszakára vonatkozó lehetőségeket és
  a ▐ pénzügyi eszközök árfolyamesésének mértékét, figyelembe véve az egyes pénzügyi eszközök kategóriáira jellemző sajátosságokat
  és a volatilitás terén fennálló különbségeket.

5.   
  E cikk következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESMA
  szabályozástechnikai
  standardtervezeteket dolgoz ki
  , amelyekben meghatározza a részvények 10 %-os árfolyamesése, illetve a Bizottság által a (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően meghatározott értékcsökkenés számításának módszerét. Az ESMA ▐ [2011. december 31]-ig benyújtja a Bizottsághoz a szóban forgó szabályozástechnikai standardok tervezeteit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  10–14.
  cikkének megfelelően
  elfogadja
  .

20. cikk

A korlátozással érintett időszak

A 16., 16a., 17.és 18. cikk értelmében bevezetett bármely intézkedés első alkalommal legfeljebb a 21. cikkben említett értesítés közzétételétől számított három hónapig maradhat érvényben.

Amennyiben az okok továbbra is fennállnak, az
  intézkedések hatálya újabb, legfeljebb három hónapig terjedő időszakokra meghosszabbítható.
  Amennyiben az intézkedést a három hónapos időszak elteltével nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.

21. cikk

A korlátozás kihirdetése

1.   Az illetékes hatóság a saját honlapján teszi közzé a 16–19. cikkben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló értesítést.

2.   Az értesítés legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a bevezetett intézkedések, beleértve azoknak az eszközöknek és az ügyletek azon kategóriájának felsorolását, amelyekre az intézkedések vonatkoznak, illetve az intézkedések időbeli hatályát; |
| --- | --- |

a)

a bevezetett intézkedések, beleértve azoknak az eszközöknek és az ügyletek azon kategóriájának felsorolását, amelyekre az intézkedések vonatkoznak, illetve az intézkedések időbeli hatályát;

| b) | annak indoklását, hogy miért van szükség az illetékes hatóság szerint az intézkedések bevezetésére, beleértve az érvek alapjául szolgáló bizonyítékokat. |
| --- | --- |

b)

annak indoklását, hogy miért van szükség az illetékes hatóság szerint az intézkedések bevezetésére, beleértve az érvek alapjául szolgáló bizonyítékokat.

3.   A 16–19. cikk értelmében bevezetett intézkedések az értesítés közzétételének időpontjában vagy az értesítésben megjelölt későbbi időpontban lépnek hatályba, és kizárólag az intézkedés hatálybalépését követően megkötött ügyletekkel kapcsolatban alkalmazandók.

22. cikk

Az ESMA és a többi illetékes hatóság értesítése

1.   Az illetékes hatóság a 16.,
  16a.,
  17., illetve 18. cikkben meghatározott bármely intézkedés bevezetését vagy meghosszabbítását és a 19. cikkben megjelölt bármely korlátozás bevezetését megelőzően értesíti az ESMA-t és a többi illetékes hatóságot a tervezett intézkedésről.

2.   Az értesítés kiterjed a tervezett intézkedések részleteire, az intézkedések által érintett pénzügyieszköz-kategóriák és tranzakciók felsorolására, az indoklást alátámasztó bizonyítékokra, továbbá az intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontjára.

3.   Az illetékes hatóság a 16.,
  16a.,
  17. és 18. cikk értelmében bevezetni vagy meghosszabbítani kívánt intézkedéseiről szóló értesítést legkésőbb az intézkedés hatálybalépésének vagy meghosszabbításának tervezett időpontját megelőzően 24 órával elküldi. Kivételes körülmények között, ha a 24 órás értesítési határidőt lehetetlen betartani, az illetékes hatóság az intézkedés hatálybalépését megelőző 24 órán belül is elküldheti az értesítést. A 19. cikkben említett értesítésnek meg kell előznie az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontját.

4.   A tagállamok illetékes hatóságai, amelyeket ennek a cikknek megfelelően értesítenek, a 16–19. cikknek megfelelően intézkedéseket hozhatnak a saját tagállamukban, ha úgy ítélik meg, hogy a szóban forgó intézkedésekre a másik illetékes hatóság céljainak elősegítése érdekében szükség van. Az illetékes hatóság ezekről a tervezett intézkedésekről is tájékoztatást nyújt az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően.

2.   szakasz

Az ESMA hatásköre

23. cikk

Az ESMA által végzett koordinációs tevékenység

1.   Az ESMA segítő és koordinációs szerepet tölt be az illetékes hatóságok által az 1. szakaszban foglaltaknak megfelelően hozott intézkedéseket illetően. Az ESMA biztosítja különösen, hogy az illetékes hatóságok egységesen járjanak el az 1. szakaszban meghatározott intézkedéseket illetően, különösen abban az esetben, ha az 1. szakaszban meghatározott beavatkozási hatásköröket kell alkalmazni, illetve a bevezetett intézkedések jellegét, valamint az intézkedések hatálybalépését és időbeli hatályát illetően.

2.   Az ESMA a 16.,
  16a.,
  17. vagy 18. cikknek megfelelően bevezetni vagy meghosszabbítani kívánt intézkedésekről szóló, a 22. cikk szerinti értesítés kézhezvételét követő 24 órán belül
  határoz arról
  , hogy a bevezetett vagy bevezetni tervezett intézkedést szükségesnek tartja-e a kivételes helyzet kezelésére. A
  határozat
  kiterjed arra, hogy az ESMA megítélése szerint bekövetkeztek-e a pénzügyi stabilitást vagy a piaci bizalmat egy vagy több tagállamban súlyosan veszélyeztető káros hatással járó olyan események vagy fejlemények, hogy a bevezetett vagy bevezetni szándékozott intézkedés indokolt és arányos-e a fenyegetés kezelésére, továbbá, hogy indokolt-e az intézkedés tervezett időtartama. Ha az ESMA úgy ítéli meg, hogy más illetékes hatóságok által meghozandó intézkedésre van szükség a fenyegetés kezelésére,
  határozatában
  ennek is hangot ad
  és felkéri ezen illetékes hatóságokat, hogy 24 órán belül hozzák meg ezen intézkedéseket
  . A
  határozatot
  az ESMA honlapján teszik közzé.

3.   
  Amennyiben az ESMA úgy ítéli meg, hogy uniós szinten kell intézkedést bevezetni, határozata az illetékes hatóságokra nézve kötelező és azt 24 órán belül be kell vezetni
  .

3a.
     
  Az ESMA rendszeresen, de legkésőbb háromhavonta felülvizsgálja a jelen cikk szerinti intézkedéseket. Ha egy intézkedést a három hónapos időszak elteltével nem hosszabbítanak meg, az automatikusan hatályát veszti.

24. cikk

Az ESMA beavatkozási hatásköre

1.   Az ESMA a (2) bekezdésben felsorolt
  mindkét
  feltétel teljesülése esetén
  az 1095/2010/EU
  rendelet
  9.
  cikke (5) bekezdésének megfelelően
  meghozza az alábbi intézkedések legalább egyikét
  :

| a) | a valamely pénzügyi eszközzel vagy valamely pénzügyieszköz-kategóriával kapcsolatban nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes vagy jogi személyek számára előírja, hogy a pozícióról tájékoztassák az illetékes hatóságot, vagy tegyék közzé az azzal kapcsolatos adatokat; |
| --- | --- |

a)

a valamely pénzügyi eszközzel vagy valamely pénzügyieszköz-kategóriával kapcsolatban nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes vagy jogi személyek számára előírja, hogy a pozícióról tájékoztassák az illetékes hatóságot, vagy tegyék közzé az azzal kapcsolatos adatokat;

| b) | megtiltja vagy feltételekhez köti, hogy természetes vagy jogi személyek olyan short vagy egyéb ügyleteket kössenek, amelyek valamely pénzügyi eszközt hoznak létre vagy azzal kapcsolatosak, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha egy másik pénzügyi eszköz árfolyama vagy értéke csökken; |
| --- | --- |

b)

megtiltja vagy feltételekhez köti, hogy természetes vagy jogi személyek olyan short vagy egyéb ügyleteket kössenek, amelyek valamely pénzügyi eszközt hoznak létre vagy azzal kapcsolatosak, és a tranzakció eredményeképpen a természetes vagy jogi személy akkor jut anyagi előnyhöz, ha egy másik pénzügyi eszköz árfolyama vagy értéke csökken;

| c) | korlátozza, hogy természetes vagy jogi személyek valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségeivel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket kössenek, vagy korlátozza a természetes vagy jogi személyek által köthető, valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségeivel kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek pozícióinak értékét; |
| --- | --- |

c)

korlátozza, hogy természetes vagy jogi személyek valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségeivel kapcsolatos hitel-nemteljesítési csereügyleteket kössenek, vagy korlátozza a természetes vagy jogi személyek által köthető, valamely tagállam vagy az Unió kötelezettségeivel kapcsolatos fedezetlen hitel-nemteljesítési csereügyletek pozícióinak értékét;

| d) | megakadályozza, hogy természetes vagy jogi személyek
  a jelen rendelet hatálya alá tartozó
  pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyleteket kössenek, vagy korlátozza a pénzügyi eszközzel kapcsolatos engedélyezett tranzakciók értékét. |
| --- | --- |

d)

megakadályozza, hogy természetes vagy jogi személyek
  a jelen rendelet hatálya alá tartozó
  pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ügyleteket kössenek, vagy korlátozza a pénzügyi eszközzel kapcsolatos engedélyezett tranzakciók értékét.

Az intézkedés bizonyos körülmények fennállásához köthető, illetve vonatkozhatnak rá az érintett illetékes hatóság által meghatározott kivételek. A kivételek úgy is meghatározhatók, hogy különösen az árjegyzői és elsődleges piaci tevékenységekre vonatkozzanak.

2.   Az ESMA kizárólag akkor hoz az (1) bekezdésnek megfelelő határozatot, ha az alábbi
  két
  feltétel teljesül:

| a) | az (1) bekezdés
  első albekezdésének
  a)–d) pontjában felsorolt intézkedések veszélyeztetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszerének egészét vagy annak egy részét, és határokon átnyúló következmények merülnek fel; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés
  első albekezdésének
  a)–d) pontjában felsorolt intézkedések veszélyeztetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszerének egészét vagy annak egy részét, és határokon átnyúló következmények merülnek fel;

| b) | valamely
  illetékes hatóság elmulasztott intézkedni, vagy a meghozott intézkedések nem kezelik kielégítően a fenyegetést. |
| --- | --- |

b)

valamely
  illetékes hatóság elmulasztott intézkedni, vagy a meghozott intézkedések nem kezelik kielégítően a fenyegetést.

3.   Az ESMA az (1) bekezdésben említett intézkedések meghozatala során mérlegeli, hogy az intézkedés mennyiben felel meg az alábbi követelményeknek:

| a) | jelentős mértékben alkalmas a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély kezelésére, vagy jelentősen fokozza az illetékes hatóságok képességét a veszély figyelemmel kísérésére; |
| --- | --- |

a)

jelentős mértékben alkalmas a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély kezelésére, vagy jelentősen fokozza az illetékes hatóságok képességét a veszély figyelemmel kísérésére;

| b) | nem jár a szabályozási arbitrázs veszélyével; |
| --- | --- |

b)

nem jár a szabályozási arbitrázs veszélyével;

| c) | nem érinti hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát, azaz többek között nem csökkenti a likviditást ezeken a piacokon, és nem vezet bizonytalansághoz a piaci szereplők számára az intézkedés jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben. |
| --- | --- |

c)

nem érinti hátrányosan a pénzügyi piacok hatékonyságát, azaz többek között nem csökkenti a likviditást ezeken a piacokon, és nem vezet bizonytalansághoz a piaci szereplők számára az intézkedés jótékony hatásaihoz képest aránytalan mértékben.

Ha egy vagy több illetékes hatóság a 16.,
  16a.,
  17. vagy 18. cikkben említett intézkedést hoz, az ESMA a 23. cikkben meghatározott
  határozat
  kiadása nélkül is meghozhatja az (1) bekezdésben említett bármely intézkedést.

4.   Az ESMA az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló határozatát megelőzően – adott esetben – egyeztet az Európai Rendszerkockázati Testülettel és más érintett hatóságokkal.

5.   Az ESMA az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló határozatát megelőzően értesíti az illetékes hatóságokat az általa tervezett intézkedésről. Az értesítés kiterjed a tervezett intézkedések részleteire, az intézkedések által érintett pénzügyieszköz-kategóriák és tranzakciók felsorolására, az indoklást alátámasztó bizonyítékokra, továbbá az intézkedések hatálybalépésének időpontjára.

6.   Az illetékes hatóságokat az intézkedés hatálybalépésének vagy meghosszabbításának tervezett időpontját megelőzően legalább 24 órával értesítik. Kivételes körülmények között, ha a 24 órás értesítési határidőt lehetetlen betartani, az ESMA az intézkedés hatálybalépését megelőző 24 órán belül is elküldheti az értesítést.

7.   Az ESMA a saját honlapján teszi közzé az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló értesítést. Az értesítés legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a bevezetett intézkedések, beleértve azoknak az eszközöknek és az ügyletek azon kategóriájának felsorolását, amelyekre az intézkedések vonatkoznak, illetve az intézkedések időbeli hatályát; |
| --- | --- |

a)

a bevezetett intézkedések, beleértve azoknak az eszközöknek és az ügyletek azon kategóriájának felsorolását, amelyekre az intézkedések vonatkoznak, illetve az intézkedések időbeli hatályát;

| b) | annak indoklását, hogy az ESMA szerint miért van szükség az intézkedések bevezetésére, beleértve az érvek alapjául szolgáló bizonyítékokat. |
| --- | --- |

b)

annak indoklását, hogy az ESMA szerint miért van szükség az intézkedések bevezetésére, beleértve az érvek alapjául szolgáló bizonyítékokat.

8.   Az intézkedések az értesítés közzétételének időpontjában vagy az értesítésben megjelölt későbbi időpontban lépnek hatályba, és kizárólag az intézkedés hatálybalépését követően megkötött ügyletekkel kapcsolatban alkalmazandók.

9.   Az ESMA megfelelő időközönként, legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett intézkedéseit. Ha egy intézkedést a három hónapos időszakon belül nem hosszabbítanak meg, az automatikusan hatályát veszti. Az intézkedések meghosszabbítására a (2)–(8) bekezdés alkalmazandó.

10.   Az ESMA által ennek a cikknek megfelelően elfogadott intézkedés elsőbbséget élvez az illetékes hatóságok által az 1. szakasz értelmében hozott bármely korábbi intézkedéssel szemben.

25. cikk

Káros hatással járó események vagy fejlemények pontosabb meghatározása

A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 36. cikknek megfelelően
  ▐
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon
  el, amelyekben meghatározza az illetékes hatóságok és az ESMA által annak megállapításakor figyelembe veendő kritériumokat és tényezőket, hogy milyen esetekben következnek be a 16.,
  16a.,
  17., 18. és 23. cikkben említett, káros hatással járó események vagy fejlemények, és a 24. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett veszélyek.

VI.   FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK SZEREPE

26. cikk

Illetékes hatóságok

Az egyes tagállamok illetékes hatóságot jelölnek ki ennek a rendeletnek az alkalmazásában.
  Ezen illetékes hatóságok állami hatóságok.
  A tagállamok e kijelölésekről tájékoztatják a Bizottságot, az ESMA-t és a többi tagállam illetékes hatóságait.

27. cikk

Az illetékes hatóságok hatásköre

1.   Az illetékes hatóságok az ebben a rendeletben kijelölt feladataik ellátása érdekében a feladataik gyakorlásához szükséges valamennyi felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel fel vannak ruházva. Hatáskörüket a következő módokon gyakorolhatják:

| a) | közvetlenül; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül;

| b) | más hatóságokkal együttműködésben; |
| --- | --- |

b)

más hatóságokkal együttműködésben;

| c) | az illetékes bírói hatóságok felé irányuló kérelem révén. |
| --- | --- |

c)

az illetékes bírói hatóságok felé irányuló kérelem révén.

2.   A tagállamok illetékes hatóságait feladataik ellátása érdekében a nemzeti joggal összhangban az alábbi hatáskörökkel ruházzák fel:

| a) | betekintési joguk van minden dokumentumba, függetlenül azok formájától, azokat bekérhetik, és másolatot készíthetnek róluk; |
| --- | --- |

a)

betekintési joguk van minden dokumentumba, függetlenül azok formájától, azokat bekérhetik, és másolatot készíthetnek róluk;

| b) | tájékoztatást kérhetnek bármely természetes vagy jogi személytől, és szükség esetén a természetes vagy jogi személyt beidézhetik és információszerzés céljából kérdéseket tehetnek fel neki; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kérhetnek bármely természetes vagy jogi személytől, és szükség esetén a természetes vagy jogi személyt beidézhetik és információszerzés céljából kérdéseket tehetnek fel neki;

| c) | helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek akár előzetes bejelentés nélkül is; |
| --- | --- |

c)

helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek akár előzetes bejelentés nélkül is;

| d) | bekérhetik a meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokat; |
| --- | --- |

d)

bekérhetik a meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartásokat;

| e) | kötelezhetnek az ebben a rendeletben foglalt rendelkezésekbe ütköző gyakorlat megszüntetésére; |
| --- | --- |

e)

kötelezhetnek az ebben a rendeletben foglalt rendelkezésekbe ütköző gyakorlat megszüntetésére;

| f) | eszközök befagyasztását és/vagy zárolását kérhetik. |
| --- | --- |

f)

eszközök befagyasztását és/vagy zárolását kérhetik.

3.   A tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdés a) és b) pontjának
  sérelme
  nélkül jogosultak arra, hogy egyes esetekben kötelezzék a hitel-nemteljesítési csereügyletet bonyolító természetes vagy jogi személyeket, hogy bocsássák rendelkezésre valamennyi alábbi információt:

| a) | a tranzakció céljának magyarázatát, valamint hogy a tranzakció valamely kockázat fedezésére szolgál-e vagy más célja van; |
| --- | --- |

a)

a tranzakció céljának magyarázatát, valamint hogy a tranzakció valamely kockázat fedezésére szolgál-e vagy más célja van;

| b) | a mögöttes kockázat igazolására szolgáló információkat olyan esetben, ha a tranzakció kockázatfedezeti célokat szolgál. |
| --- | --- |

b)

a mögöttes kockázat igazolására szolgáló információkat olyan esetben, ha a tranzakció kockázatfedezeti célokat szolgál.

28. cikk

Az ESMA által végzett vizsgálatok

Az ESMA egy vagy több illetékes hatóság
  , az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság
  kérésére vagy saját kezdeményezésére vizsgálatot folytathat a shortolással vagy a hitel-nemteljesítési csereügyletek alkalmazásával kapcsolatos konkrét kérdéseket vagy gyakorlatokat illetően annak elbírálására, hogy a szóban forgó kérdés vagy gyakorlat lehetséges veszélyt jelent-e az Unión belüli pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra.

A vizsgálat lezárultát követő három hónapon belül
  az ESMA jelentésben összegzi vizsgálati megállapításait és a kérdéssel vagy gyakorlattal kapcsolatos javaslatait.

29. cikk

Szakmai titoktartás

1.   Szakmai titoktartási kötelezettség alkalmazandó minden természetes vagy jogi személyre, aki vagy amely az illetékes hatóságnak, illetve bármely olyan hatóságnak vagy természetes vagy jogi személynek dolgozik vagy dolgozott, akit vagy amelyet az illetékes hatóság feladatokkal bízott meg, beleértve az illetékes hatóság által megbízott könyvvizsgálókat és szakértőket. A szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó
  bizalmas
  információk kizárólag olyan esetben adhatók tovább bármely más természetes vagy jogi személy vagy hatóság részére, ha az információközlést bírósági eljárás teszi szükségessé.

2.   Az ennek a rendeletnek az értelmében az illetékes hatóságok között folytatott bármilyen,
  üzleti vagy operatív feltételekkel, illetve más gazdasági vagy személyes jellegű ügyekkel kapcsolatos
  információcsere
  legfeljebb 10 évre
  bizalmas adatközlésnek minősül
  és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik
  , kivéve azt az esetet, ha az illetékes hatóság az információközléssel egyidejűleg megállapítja, hogy a szóban forgó információ közreadható.

30. cikk

Együttműködési kötelezettség

A tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek egymással minden olyan esetben, ha az a rendelet alkalmazása szempontjából célszerű vagy szükséges. Az illetékes hatóságok többek között indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére bocsátják az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához lényeges információkat.

30a. cikk

Együttműködés az ESMA-val

1.
     
  Ezen rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok az 1095/2010/EU rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.

2.
     
  Az illetékes hatóságok az 1095/2010/EU rendelettel összhangban haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.

31. cikk

Együttműködés helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat kérése esetén

1.   Valamely tagállam illetékes hatósága segítséget kérhet egy másik tagállam illetékes hatóságától a helyszíni ellenőrzésekkel vagy vizsgálatokkal kapcsolatban.

Az illetékes hatóság tájékoztatja az ESMA-t az első albekezdésben említett minden kérésről. Olyan ellenőrzés vagy vizsgálat esetén, amelynek határokon átnyúló hatásai vannak, az ellenőrzést vagy vizsgálatot az ESMA koordinálja.

2.   Ha valamely illetékes hatóság egy másik tagállam illetékes hatóságától helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatására vonatkozó kérést kap, a következő lehetőségek közül választhat:

| a) | saját maga végzi el a helyszíni ellenőrzést vagy vizsgálatot; |
| --- | --- |

a)

saját maga végzi el a helyszíni ellenőrzést vagy vizsgálatot;

| b) | engedélyezi az őt felkérő illetékes hatóság számára a helyszíni ellenőrzésben vagy vizsgálatban történő részvételt; |
| --- | --- |

b)

engedélyezi az őt felkérő illetékes hatóság számára a helyszíni ellenőrzésben vagy vizsgálatban történő részvételt;

| c) | engedélyezi az őt felkérő illetékes hatóság számára a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatását; |
| --- | --- |

c)

engedélyezi az őt felkérő illetékes hatóság számára a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatását;

| d) | könyvvizsgálókat vagy szakértőket jelöl ki a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatására; |
| --- | --- |

d)

könyvvizsgálókat vagy szakértőket jelöl ki a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatására;

| e) | a felügyeleti tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokat megosztja más illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

e)

a felügyeleti tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokat megosztja más illetékes hatóságokkal.

2a.
     
  Az ESMA szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket is végezhet akár előzetes bejelentés nélkül is.

Az ESMA előírhatja a tagállamok illetékes hatóságai számára konkrét vizsgálati feladatok és helyszíni ellenőrzések elvégzését.

32. cikk

Együttműködés harmadik országokkal

1.   Az illetékes hatóságok együttműködési megállapodásokat kötnek harmadik országok illetékes hatóságaival a harmadik országok
  felügyeleti
  hatóságaival folytatott információcseréről, az ebből a rendeletből eredő kötelezettségek harmadik országokban történő érvényesítéséről és
  a 16–25. cikk
  értelmében meghozott intézkedések kiegészítésére szolgáló hasonló intézkedéseknek az illetékes hatóság általi végrehajtásáról.

Az illetékes hatóság tájékoztatja az ESMA-t és a többi illetékes hatóságot, ha ilyen jellegű megállapodást készül megkötni.

1a.
     
  A 30a. cikkel összhangban az illetékes hatóságok továbbítják a harmadik országok felügyeleti hatóságaitól szerzett információkat az ESMA számára.

2.   Az ESMA összehangolja a tagállamok illetékes hatóságai és harmadik országok érintett
  felügyeleti
  hatóságai közötti együttműködési megállapodások kidolgozását.
  Az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően az
  ESMA
  iránymutatásokat fogad el
  az illetékes hatóságok által alkalmazandó
  mintaszerződés elkészítéséhez
  .

Az ESMA összehangolja továbbá a harmadik országok
  felügyeleti
  hatóságaitól kapott, és a
  16–25. cikkben
  tárgyalt intézkedések meghozatala szempontjából lényeges információknak az illetékes hatóságok közötti cseréjét.

3.   Az illetékes hatóságok csak olyan esetekben kötnek információcseréről szóló együttműködési megállapodásokat harmadik országok
  felügyeleti
  hatóságaival, ha a továbbadott információkra legalább a 29. cikkben meghatározottakkal egyenértékű szakmai titoktartási garancia vonatkozik. Az információcserének az illetékes hatóságok feladatainak elvégzését kell szolgálnia.

33. cikk

Személyes adatok továbbítása és megőrzése

A személyes adatoknak a tagállamok egymás közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti átadására vonatkozóan a tagállamok a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit alkalmazzák. A személyes adatoknak az ESMA által a tagállamok vagy egy harmadik ország felé történő átadására vonatkozóan az ESMA betartja a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseit.

Az adatokat legfeljebb 5 éves időtartamra lehet megőrizni.

34. cikk

Információ közzététele harmadik országoknak

A tagállamok illetékes hatóságai az adatokat és az adatok elemzését kizárólag eseti alapon átadhatják a harmadik országok
  felügyeleti hatóságai
  részére abban az esetben, ha teljesülnek a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkében meghatározott feltételek. A tagállam illetékes hatósága meggyőződik arról, hogy az információk átadására szükség van ennek a rendeletnek az alkalmazásához.
  Az információk átadására csak abban az esetben kerülhet sor, ha
  a harmadik ország
  garantálja, hogy azokat
  kizárólag az érintett tagállam illetékes hatóságának kifejezett írásos engedélyével
  adja
  tovább ▐ egy másik harmadik ország részére.

A tagállamok illetékes hatóságai a valamely másik tagállam illetékes hatóságától kapott,
  és a 29. cikk értelmében bizalmasnak minősülő
  információkat kizárólag abban az esetben adhatják tovább egy harmadik ország
  felügyeleti
  hatóságának, ha az érintett tagállam illetékes hatósága megszerezte az információt eredetileg átadó illetékes hatóságnak a kifejezett hozzájárulását, és az információkat adott esetben kizárólag az utóbbi illetékes hatóság hozzájárulásában meghatározott célokra adhatják tovább.

35. cikk

Büntetések

Az ESMA által elfogadott iránymutatások alapján, és figyelembe véve a pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló bizottsági közleményt, a
  tagállamok
  a nemzeti jogszabályaikban rögzített alapelvek betartása mellett
  szabályokat határoznak meg az ebben a rendeletben foglalt rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó adminisztratív intézkedésekről, szankciókról és pénzbírságokról, és meghozzák az ezek végrehajtásához szükséges összes intézkedést. A meghozott intézkedéseknek, szankcióknak és bírságoknak hatékonyaknak, arányosaknak és elrettentő erejűeknek kell lenniük.
  Abban az esetben, ha az eladó megsérti a 12. cikk rendelkezéseit, kellően szigorú büntetést kell kivetni ahhoz, hogy ne tegye lehetővé az eladó számára, hogy hasznot realizáljon.

Az 1095/2010/EU rendelettel összhangban az ESMA iránymutatásokat fogad el a tagállamok által kialakítandó adminisztratív intézkedések és büntetések típusáról.

A tagállamok ▐ [2012. július 1]-jéig tájékoztatják a Bizottságot
  és az ESMA-t az első és második albekezdésben említett
  rendelkezésekről, illetve késedelem nélkül
  az ezen rendelkezéseket
  érintő bármely későbbi módosításról.

Az ESMA honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja az egyes tagállamokban meglévő adminisztratív intézkedések és büntetések listáját.

A tagállamok évente összesített információt szolgáltatnak az ESMA számára a meghozott adminisztratív intézkedésekről és kivetett büntetésekről. Amennyiben az illetékes hatóság közzéteszi a meghozott adminisztratív intézkedéseket vagy a kivetett büntetéseket, ezzel egyidejűleg értesíti erről az ESMA-t.

VII.   FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK

36. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.   
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett kap felhatalmazást felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

2.
     A Bizottságnak a 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (7) bekezdésében, a 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében,
  a 6. cikk (2) bekezdésében,
  a 7. cikk (3) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekezdésében, ▐
  a 15. cikk (2) bekezdésében,
  a 19. cikk (4) ▐ bekezdésében és a 25. cikkben említett felhatalmazása határozatlan időre szól.

2a.
     
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően a Bizottság törekszik arra, hogy konzultáljon az ESMA-val.

3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (7) bekezdésében, a 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében,
  a 6. cikk (2) bekezdésében,
  a 7. cikk (3) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekezdésében,
  a 15. cikk (2) bekezdésében,
  a 19. cikk (4) ▐ bekezdésében és a 25. cikkben megállapított felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A
  visszavonásról szóló
  határozat
  az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon
  vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

5.   
  A 2. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (7) bekezdése, a 4. cikk (2) bekezdése, az 5. cikk (3) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése, a 15. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (4) ▐ bekezdése és a 25. cikk értelmében elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus
  csak akkor lép hatályba
  , ha az Európai Parlament vagy a Tanács
  a jogi aktusról való értesítést követő három hónapon belül
  nem emelt
  ellene
  kifogást,
  illetve ha
  az említett határidő letelte előtt ▐ az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem
  fog
  kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő
  három
  hónappal meghosszabbodik.

▐

39. cikk

Bizottsági eljárás

1.   A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal (12) létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti.
  Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet

   (13)

  értelmében vett bizottságnak minősül.

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén
  a 182/2011/EU rendelet
  5.
  ▐
  cikke alkalmazandó, tekintettel a szóban forgó
  rendelet
  8. cikkének rendelkezéseire is.

▐

39a. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának határideje

A Bizottság a 2. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (7) bekezdése, a 4. cikk (2) bekezdése, az 5. cikk (3) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése, a 15. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (4) bekezdése és a 25. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat [....]-ig (14) fogadja el.

VIII.   FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

40. cikk

Felülvizsgálat és jelentés

A Bizottság az illetékes hatóságokkal és az ESMA-val folytatott egyeztetések eredményének megfelelően
  2013. június 30-ig
  jelentést készít az Európai Parlament
  és a Tanács
  részére az alábbiakról:

| a) | az 5. ▐ és 8. cikkben meghatározott bejelentési és közzétételi küszöbértékek megfelelőségéről; |
| --- | --- |

a)

az 5. ▐ és 8. cikkben meghatározott bejelentési és közzétételi küszöbértékek megfelelőségéről;

| aa) | a nyilvános közzétételi előírás megfelelőségéről, a közzétételi előírásról és a 7. cikk szerinti közzétételi küszöbértékekről, különös tekintettel arra, hogy ezek milyen hatást gyakoroltak a pénzügyi piacok hatékonyságára és volatilitására; |
| --- | --- |

aa)

a nyilvános közzétételi előírás megfelelőségéről, a közzétételi előírásról és a 7. cikk szerinti közzétételi küszöbértékekről, különös tekintettel arra, hogy ezek milyen hatást gyakoroltak a pénzügyi piacok hatékonyságára és volatilitására;

| ab) | arról, hogy indokolt-e az ESMA számára közvetlenül történő központi jelentéstétel; |
| --- | --- |

ab)

arról, hogy indokolt-e az ESMA számára közvetlenül történő központi jelentéstétel;

| b) | a II. fejezetben meghatározott korlátozások és előírások működéséről; |
| --- | --- |

b)

a II. fejezetben meghatározott korlátozások és előírások működéséről;

| c) | arról, hogy indokolt-e a short és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyéb korlátozások vagy feltételek bevezetése. |
| --- | --- |

c)

arról, hogy indokolt-e a short és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyéb korlátozások vagy feltételek bevezetése.

41. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az e rendelet hatálya alá tartozó, 2010. szeptember 15-ét megelőzően már hatályban lévő korábbi intézkedések [2013. július 1-jéig] hatályban maradhatnak, feltéve, hogy azokról a Bizottságot tájékoztatják.

41a. cikk

Az ESMA személyzete és erőforrásai

Az ESMA 2011. december 31-ig értékeli az e rendelet értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

42. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet [2012. július 1-jétől] kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 34. o.

1

(2)  HL C 91., 2011.3.23., 1. o.

2

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

3

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 8., 2001.1.12, 1. o.

6

(7)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

7

(8)  A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 241., 2006.9.2., 1. o.).

8

(9)  HL L 390., 2004.12.31.38. o.

9

(10)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

10

(11)  HL L 336., 2003.12.23., 33. o.

11

(12)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o.

12

(13)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

13

(14)  
  E rendelet hatálybalépését követően 6 hónappal.

14

E rendelet hatálybalépését követően 6 hónappal.

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/328

---

2011. július 5., keddBefektetőkártalanítási rendszerek ***I

P7_TA(2011)0313

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

2013/C 33 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0371),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0174/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0174/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a svéd parlament és az Egyesült Királyság-i House of Commons által benyújtott indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a svéd parlament és az Egyesült Királyság-i House of Commons által benyújtott indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0167/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 99., 2011.3.31, 1. o.

---

2011. július 5., keddP7_TC1-COD(2010)0199

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK irányelv módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A J. de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet, továbbá az európai uniós pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta, beleértve a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozását, amely három – az értékpapírszektort, a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektort és a bankszektort felügyelő – európai felügyeleti hatóságból áll, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását. A Bizottság 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a pénzügyi szolgáltatások uniós szabályozási keretének megerősítését és különösen a befektetők védelmének javítását javasolta. 2009 szeptemberében a Bizottság előterjesztette az új hatóságok – köztük az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által felállított Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) (ESMA) – létrehozására vonatkozó jogszabálycsomagot különösen annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós jog következetes alkalmazásához, valamint magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához. |
| --- | --- |

(1)

A J. de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet, továbbá az európai uniós pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta, beleértve a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének létrehozását, amely három – az értékpapírszektort, a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektort és a bankszektort felügyelő – európai felügyeleti hatóságból áll, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását. A Bizottság 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a pénzügyi szolgáltatások uniós szabályozási keretének megerősítését és különösen a befektetők védelmének javítását javasolta. 2009 szeptemberében a Bizottság előterjesztette az új hatóságok – köztük az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által felállított Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) (ESMA) – létrehozására vonatkozó jogszabálycsomagot különösen annak érdekében, hogy hozzájáruljon az uniós jog következetes alkalmazásához, valamint magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához.

| (2) | Módosítani szükséges a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) a pénzügyi rendszer iránti bizalom fenntartása és a befektetők védelmének növelése érdekében, tekintettel az Unió jogi keretében bekövetkezett fejleményekre, a pénzügyi piacok alakulására, valamint az említett irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazása során tapasztalt problémákra olyan esetekben, amikor a befektetési vállalkozások nem tudják visszaszolgáltatni az ügyfelek által náluk elhelyezett eszközöket. |
| --- | --- |

(2)

Módosítani szükséges a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) a pénzügyi rendszer iránti bizalom fenntartása és a befektetők védelmének növelése érdekében, tekintettel az Unió jogi keretében bekövetkezett fejleményekre, a pénzügyi piacok alakulására, valamint az említett irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazása során tapasztalt problémákra olyan esetekben, amikor a befektetési vállalkozások nem tudják visszaszolgáltatni az ügyfelek által náluk elhelyezett eszközöket.

| (3) | Elfogadásakor a 97/9/EK irányelv kiegészítette az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelvet (5) annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes tagállam létrehozzon egy befektetőkártalanítási rendszert, amely legalább a kisbefektetők számára garantálja a védelem harmonizált minimumszintjét abban az esetben, ha egy befektetési vállalkozás nem tudja teljesíteni az ügyfeleivel szemben vállalt kötelezettségeit. Amikor a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) hatályon kívül helyezte a 93/22/EGK irányelvet, új jegyzéket vezetett be a befektetési szolgáltatásokról és tevékenységekről annak érdekében, hogy átfogja a befektető-központú tevékenységek teljes körét, továbbá hogy rendelkezzen a befektetők magas szintű védelméhez szükséges összehangolás mértékéről, amely egyben lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy az Unió teljes területén szolgáltatást nyújtsanak. Ezért a 97/9/EK irányelvet összhangba kell hozni a 2004/39/EK irányelvvel annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek által továbbra is megfelelően biztosított legyen valamennyi befektetési szolgáltatás és tevékenység nyújtása. |
| --- | --- |

(3)

Elfogadásakor a 97/9/EK irányelv kiegészítette az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelvet (5) annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes tagállam létrehozzon egy befektetőkártalanítási rendszert, amely legalább a kisbefektetők számára garantálja a védelem harmonizált minimumszintjét abban az esetben, ha egy befektetési vállalkozás nem tudja teljesíteni az ügyfeleivel szemben vállalt kötelezettségeit. Amikor a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) hatályon kívül helyezte a 93/22/EGK irányelvet, új jegyzéket vezetett be a befektetési szolgáltatásokról és tevékenységekről annak érdekében, hogy átfogja a befektető-központú tevékenységek teljes körét, továbbá hogy rendelkezzen a befektetők magas szintű védelméhez szükséges összehangolás mértékéről, amely egyben lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy az Unió teljes területén szolgáltatást nyújtsanak. Ezért a 97/9/EK irányelvet összhangba kell hozni a 2004/39/EK irányelvvel annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek által továbbra is megfelelően biztosított legyen valamennyi befektetési szolgáltatás és tevékenység nyújtása.

| (4) | Elfogadásakor a 97/9/EK irányelv a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerint szabályozott betétbiztosítási rendszerek által nyújtott fedezetet és azok működését vette figyelembe. Következésképpen továbbra is figyelembe kell venni a 94/19/EK irányelv bármely módosítását. |
| --- | --- |

(4)

Elfogadásakor a 97/9/EK irányelv a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerint szabályozott betétbiztosítási rendszerek által nyújtott fedezetet és azok működését vette figyelembe. Következésképpen továbbra is figyelembe kell venni a 94/19/EK irányelv bármely módosítását.

| (5) | Előfordulhat, hogy a befektetők nincsenek tisztában a befektetési vállalkozások engedélyének valamely

  hiányával vagy annak
  korlátozásával, ezért védelemre van szükségük olyan helyzetekben, amikor a befektetési vállalkozások engedélyükben

  engedély hiányában, vagy az abban
  foglaltakkal ellentétesen járnak el, így különösen abban az esetben, amikor
  engedély nélkül, vagy az abban
  meghatározott feltételek megszegésével kezelnek ügyféleszközöket vagy nyújtanak szolgáltatásokat egy adott típusú ügyfélnek. A kártalanítási rendszereknek ezért biztosítást kell nyújtaniuk az ügyfelek olyan eszközeire, amelyeket a befektetési vállalkozások de facto valamely befektetési ügylettel összefüggésben kezelnek. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(5)

Előfordulhat, hogy a befektetők nincsenek tisztában a befektetési vállalkozások engedélyének valamely

  hiányával vagy annak
  korlátozásával, ezért védelemre van szükségük olyan helyzetekben, amikor a befektetési vállalkozások engedélyükben

  engedély hiányában, vagy az abban
  foglaltakkal ellentétesen járnak el, így különösen abban az esetben, amikor
  engedély nélkül, vagy az abban
  meghatározott feltételek megszegésével kezelnek ügyféleszközöket vagy nyújtanak szolgáltatásokat egy adott típusú ügyfélnek. A kártalanítási rendszereknek ezért biztosítást kell nyújtaniuk az ügyfelek olyan eszközeire, amelyeket a befektetési vállalkozások de facto valamely befektetési ügylettel összefüggésben kezelnek. [Mód. 1]

| (6) | A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (8) lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy harmadik félnél nyitott számlákon helyezzék letétbe az ügyfelek általuk kezelt pénzügyi eszközeit. A harmadik félre nem feltétlenül vonatkozik különleges szabályozás és felügyelet. A 2006/73/EK irányelvnek való megfelelés ellenére a harmadik fél fizetésképtelensége érintheti a befektetők jogait, amennyiben az említett harmadik fél nem tudja visszaszolgáltatni a pénzügyi eszközöket a befektetési vállalkozásnak. A befektetői bizalom erősítése céljából helyénvaló a 97/9/EK irányelv szerinti kártalanítás kiterjesztése – az alkalmazandó nemzeti felelősségi rendszerek sérelme nélkül – azokra az esetekre, amikor a befektetési vállalkozások nem tudják visszaszolgáltatni ügyfeleik pénzügyi eszközeit olyan harmadik fél fizetésképtelensége miatt, akinél a befektetési vállalkozás vagy letétkezelői a pénzügyi eszközöket letétbe helyezték. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (8) lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy harmadik félnél nyitott számlákon helyezzék letétbe az ügyfelek általuk kezelt pénzügyi eszközeit. A harmadik félre nem feltétlenül vonatkozik különleges szabályozás és felügyelet. A 2006/73/EK irányelvnek való megfelelés ellenére a harmadik fél fizetésképtelensége érintheti a befektetők jogait, amennyiben az említett harmadik fél nem tudja visszaszolgáltatni a pénzügyi eszközöket a befektetési vállalkozásnak. A befektetői bizalom erősítése céljából helyénvaló a 97/9/EK irányelv szerinti kártalanítás kiterjesztése – az alkalmazandó nemzeti felelősségi rendszerek sérelme nélkül – azokra az esetekre, amikor a befektetési vállalkozások nem tudják visszaszolgáltatni ügyfeleik pénzügyi eszközeit olyan harmadik fél fizetésképtelensége miatt, akinél a befektetési vállalkozás vagy letétkezelői a pénzügyi eszközöket letétbe helyezték.

| (7) | A 2006/73/EK irányelv előírja, hogy a befektetési vállalkozások az ügyfeleik nekik átadott pénzeszközeit harmadik fél vállalkozásnál nyitott számlán vagy számlákon helyezzék letétbe. Ezen harmadik felek központi bankokat, hitelintézeteket vagy harmadik országban engedélyezett bankokat, illetve minősített pénzpiaci alapokat foglalnak magukban. A 2006/73/EK irányelvben biztosított szigorú rendszer szükségtelenné teszi a biztosítás kiterjesztését azon harmadik fél fizetésképtelenségének esetére, amelynél a pénzeszközöket letétbe helyezték. |
| --- | --- |

(7)

A 2006/73/EK irányelv előírja, hogy a befektetési vállalkozások az ügyfeleik nekik átadott pénzeszközeit harmadik fél vállalkozásnál nyitott számlán vagy számlákon helyezzék letétbe. Ezen harmadik felek központi bankokat, hitelintézeteket vagy harmadik országban engedélyezett bankokat, illetve minősített pénzpiaci alapokat foglalnak magukban. A 2006/73/EK irányelvben biztosított szigorú rendszer szükségtelenné teszi a biztosítás kiterjesztését azon harmadik fél fizetésképtelenségének esetére, amelynél a pénzeszközöket letétbe helyezték.

| (8) | Mivel a 94/19/EK irányelv szerint nyújtott kártalanítási fedezet most magasabb, mint az ezen irányelvben biztosított fedezet, a legmagasabb szintű védelmet kell nyújtani a befektetők számára azokban az esetekben, ahol
  Amennyiben
  a 94/19/EK és a 97/9/EK irányelv egyaránt biztosíthatná

  biztosítást nyújthatna
  a bankoknál elhelyezetteszközöket

  eszközökre,

  . Ezekben az esetekben ezért a befektetőta
  befektetőket
  a 94/19/EK irányelv szerint kell kártalanítani. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(8)

Mivel a 94/19/EK irányelv szerint nyújtott kártalanítási fedezet most magasabb, mint az ezen irányelvben biztosított fedezet, a legmagasabb szintű védelmet kell nyújtani a befektetők számára azokban az esetekben, ahol
  Amennyiben
  a 94/19/EK és a 97/9/EK irányelv egyaránt biztosíthatná

  biztosítást nyújthatna
  a bankoknál elhelyezetteszközöket

  eszközökre,

  . Ezekben az esetekben ezért a befektetőta
  befektetőket
  a 94/19/EK irányelv szerint kell kártalanítani. [Mód. 2]

| (9) | A kártalanításra kifizetett pénzösszegek visszaszerzése érdekében indokolt, hogy a valamely letétkezelő vagy harmadik fél fizetésképtelensége miatt a befektetők kártalanítása érdekében kifizetéseket teljesítő rendszerek jogosulttá váljanak arra, hogy kifizetéseikkel egyenlő mértékben átszálljanak rájuk a befektetőt
  vagy
  a befektetési vállalkozástvagy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív (továbbiakban: ÁÉKBV)a felszámolási eljárásban megillető jogok. Ezen irányelv nem csökkentheti a befektetési vállalkozásoknak és ÁÉKBV-kaz eszközök letétkezelőktől való visszaszerzéséért való felelősségét. [Mód. 3.] |
| --- | --- |

(9)

A kártalanításra kifizetett pénzösszegek visszaszerzése érdekében indokolt, hogy a valamely letétkezelő vagy harmadik fél fizetésképtelensége miatt a befektetők kártalanítása érdekében kifizetéseket teljesítő rendszerek jogosulttá váljanak arra, hogy kifizetéseikkel egyenlő mértékben átszálljanak rájuk a befektetőt
  vagy
  a befektetési vállalkozástvagy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív (továbbiakban: ÁÉKBV)a felszámolási eljárásban megillető jogok. Ezen irányelv nem csökkentheti a befektetési vállalkozásoknak és ÁÉKBV-kaz eszközök letétkezelőktől való visszaszerzéséért való felelősségét. [Mód. 3.]

| (10) | Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) előírja, hogy az ÁÉKBV-k eszközeit letétkezelőnek kell letétben őriznie. Ha

  2011-ben a Bizottság javaslatot tesz a 2009/65/EK irányelv módosítására a letétkezelő felelősségének tisztázása érdekében olyan esetekben, amikor
  a letétkezelő vagy al-letétkezelői egyike nem teljesíti fizetési kötelezettségét és nem tudja a letétbe helyezett pénzügyi eszközöket visszaszolgáltatni,ez befolyásolja az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek értékét. Annak érdekében, hogy növelni lehessen a védelmet ebben a helyzetben, az ÁÉKBV befektetési jegyei vagy részvényei tulajdonosainak ugyanolyan szintű védelemben kell részesülniük, mintha közvetlenül az érintett pénzügyi eszközökbe fektettek volna be, amennyiben a pénzügyi eszközöket kezelő vállalkozás nem képes azokat visszaszolgáltatni. Indokolt, hogy az ÁÉKBV-k befektetési jegyeinek vagy részvényeinek tulajdonosai kártalanításban részesüljenek az ÁÉKBV értékvesztéséért. Ugyanakkor képesnek kell lenniük megőrizni az ÁÉKBV befektetési jegyeit vagy részvényeit annak érdekében, hogy megtarthassák jogukat ezek megfelelő időben történő visszaváltására.

  A 2009/65/EK irányelv felülvizsgálata után a Bizottságnak elemeznie kell, hogy az ÁÉKBV-letétkezelő vagy -alletétkezelő fizetésképtelensége milyen esetben befolyásolja az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek értékét. Az említett elemzésről szóló jelentést – szükség esetén jogalkotási javaslatokkal együtt – be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. [Mód. 4.] |
| --- | --- |

(10)

Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) előírja, hogy az ÁÉKBV-k eszközeit letétkezelőnek kell letétben őriznie. Ha

  2011-ben a Bizottság javaslatot tesz a 2009/65/EK irányelv módosítására a letétkezelő felelősségének tisztázása érdekében olyan esetekben, amikor
  a letétkezelő vagy al-letétkezelői egyike nem teljesíti fizetési kötelezettségét és nem tudja a letétbe helyezett pénzügyi eszközöket visszaszolgáltatni,ez befolyásolja az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek értékét. Annak érdekében, hogy növelni lehessen a védelmet ebben a helyzetben, az ÁÉKBV befektetési jegyei vagy részvényei tulajdonosainak ugyanolyan szintű védelemben kell részesülniük, mintha közvetlenül az érintett pénzügyi eszközökbe fektettek volna be, amennyiben a pénzügyi eszközöket kezelő vállalkozás nem képes azokat visszaszolgáltatni. Indokolt, hogy az ÁÉKBV-k befektetési jegyeinek vagy részvényeinek tulajdonosai kártalanításban részesüljenek az ÁÉKBV értékvesztéséért. Ugyanakkor képesnek kell lenniük megőrizni az ÁÉKBV befektetési jegyeit vagy részvényeit annak érdekében, hogy megtarthassák jogukat ezek megfelelő időben történő visszaváltására.

  A 2009/65/EK irányelv felülvizsgálata után a Bizottságnak elemeznie kell, hogy az ÁÉKBV-letétkezelő vagy -alletétkezelő fizetésképtelensége milyen esetben befolyásolja az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek értékét. Az említett elemzésről szóló jelentést – szükség esetén jogalkotási javaslatokkal együtt – be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. [Mód. 4.]

| (11) | A 97/9/EK irányelv már kizárja a befektetőkártalanítási rendszerek által nyújtott kártalanításból az olyan ügyletekből származó kártalanítási igényeket, amelyeknél pénzmosás bűntettét állapították meg a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében. Ki kell zárni a kártalanítás köréből valamennyi olyan igényt is, amelynél az érintett eszközök olyan, a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében tiltott magatartásból származnak, amelyben a kártalanítást igénylő fél részt vett. |
| --- | --- |

(11)

A 97/9/EK irányelv már kizárja a befektetőkártalanítási rendszerek által nyújtott kártalanításból az olyan ügyletekből származó kártalanítási igényeket, amelyeknél pénzmosás bűntettét állapították meg a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében. Ki kell zárni a kártalanítás köréből valamennyi olyan igényt is, amelynél az érintett eszközök olyan, a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében tiltott magatartásból származnak, amelyben a kártalanítást igénylő fél részt vett.

| (12) | A kártalanítás minimális összegét 1997-ben határozták meg, és azóta nem módosították. Ezt az összeget indokolt 50 000 EUR-ra

  100 000
  euróra emelni, a pénzügyi piacokon és az Unió jogi keretében bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében. Ez az összeg figyelembe veszi az Unióban tapasztalt infláció hatásait, valamint annak szükségességét is, hogy a kártalanítási összeget jobban össze kell hangolni a tagállamokban a lakossági ügyfelek befektetéseinek átlagértékével. A befektetők védelmének fokozása érdekében meg kell szüntetni a tagállamok számára biztosított azon lehetőséget, hogy korlátozzák vagy kizárják a biztosítás köréből a tagállamokétól eltérő pénznemben tartott pénzeszközöket. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(12)

A kártalanítás minimális összegét 1997-ben határozták meg, és azóta nem módosították. Ezt az összeget indokolt 50 000 EUR-ra

  100 000
  euróra emelni, a pénzügyi piacokon és az Unió jogi keretében bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében. Ez az összeg figyelembe veszi az Unióban tapasztalt infláció hatásait, valamint annak szükségességét is, hogy a kártalanítási összeget jobban össze kell hangolni a tagállamokban a lakossági ügyfelek befektetéseinek átlagértékével. A befektetők védelmének fokozása érdekében meg kell szüntetni a tagállamok számára biztosított azon lehetőséget, hogy korlátozzák vagy kizárják a biztosítás köréből a tagállamokétól eltérő pénznemben tartott pénzeszközöket. [Mód. 5]

| (13) | Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők megkapják az
  ezen a 97/9/EK irányelv által előírt kártalanítást, valamint minden tagállamban azonos szintű befektetővédelemben részesüljenek, közös szabályokat kell bevezetni a kártalanítási rendszerek finanszírozására vonatkozóan. A rendszereket a kötelezettségeikkel arányosan kell finanszírozni. Megfelelő szintű előfinanszírozást kell biztosítani, továbbá a kártalanítási rendszereknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, hogy finanszírozási célszintjük felmérésére és elérésére a 97/9/EK irányelvben meghatározott bármely káresemény bekövetkezése előtt sor kerülhessen. A közös minimális finanszírozási célszintet tíz éven

  a lehető leghamarabb, de legkésőbb öt éven
  belül el kell érni. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(13)

Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők megkapják az
  ezen a 97/9/EK irányelv által előírt kártalanítást, valamint minden tagállamban azonos szintű befektetővédelemben részesüljenek, közös szabályokat kell bevezetni a kártalanítási rendszerek finanszírozására vonatkozóan. A rendszereket a kötelezettségeikkel arányosan kell finanszírozni. Megfelelő szintű előfinanszírozást kell biztosítani, továbbá a kártalanítási rendszereknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, hogy finanszírozási célszintjük felmérésére és elérésére a 97/9/EK irányelvben meghatározott bármely káresemény bekövetkezése előtt sor kerülhessen. A közös minimális finanszírozási célszintet tíz éven

  a lehető leghamarabb, de legkésőbb öt éven
  belül el kell érni. [Mód. 6]

| (14) | Szükség esetén a kártalanítási rendszerek tagjaitól lehívott rendkívüli befizetésekkel vagy – például kereskedelmi bankoktól vagy kereskedelmi alapon működő közintézményektől származó – kölcsönfelvételi források hozzáférhetőségével kell biztosítani valamennyi olyan szükséglet időben történő fedezetét, amelyet a káresemények bekövetkezése előtt a tagoktól beszedett pénzeszközök nem fedeznek. |
| --- | --- |

(14)

Szükség esetén a kártalanítási rendszerek tagjaitól lehívott rendkívüli befizetésekkel vagy – például kereskedelmi bankoktól vagy kereskedelmi alapon működő közintézményektől származó – kölcsönfelvételi források hozzáférhetőségével kell biztosítani valamennyi olyan szükséglet időben történő fedezetét, amelyet a káresemények bekövetkezése előtt a tagoktól beszedett pénzeszközök nem fedeznek.

| (15) | A rendszerek működése jelenleg nagymértékben eltérő a tagállamokban ezen irányelv ezért a további harmonizációra irányul úgy, hogy eközben bizonyos fokú rugalmasságot biztosít a tagállamoknak a rendszerek részletes megszervezését illetően. A Szerződés

  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)
  290. cikkének megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  jogi aktusokat fogadjon el
  a kártalanítási rendszerek működésének egyes alapvető tulajdonságaira vonatkozóan. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni különösen a rendszerek potenciális kötelezettségeinek meghatározására szolgáló módszer, a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását nem veszélyeztető, kiegészítő befizetési képesség vizsgálatánál figyelembe veendő tényezők, a rendszerek által – szükség esetén – rövid távú finanszírozási forráshoz való jutás érdekében alkalmazandó alternatív finanszírozási megoldások és a rendszerek által fedezett vállalkozások befizetéseinek meghatározására szolgáló kritériumok tekintetében, Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni
  A Szerződés

  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy az EUMSZ
  290. cikkének megfelelően
  jogi aktusokat fogadjon el
  a következőkre vonatkozóan: a Bizottságot fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat különösen a következők tekintetében kell elfogadni: a rendszerek által meghatározandó finanszírozási célszint kiszámítására és e finanszírozási célszint módosítására szolgáló módszer meghatározása, a befektetőkártalanítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás céljára rendelkezésre álló pénzeszközök meghatározott felső határának százalékos aránya, a befektetők követelései kezelésének eljárása a befektetői követelések kezelésére irányuló eljárás, és az ezen irányelv hatálya alá tartozó körülményekben az ÁÉKBV értékvesztésének kiszámítására vonatkozó technikai kritériumok. A Bizottságot
  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia
  arra is
  hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  fel kell jogosítani, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló pénzeszközök százalékos arányát arányának módosítására vonatkozóan figyelembe véve a pénzpiaci fejleményeket. [Mód. 7 és 12] |
| --- | --- |

(15)

A rendszerek működése jelenleg nagymértékben eltérő a tagállamokban ezen irányelv ezért a további harmonizációra irányul úgy, hogy eközben bizonyos fokú rugalmasságot biztosít a tagállamoknak a rendszerek részletes megszervezését illetően. A Szerződés

  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)
  290. cikkének megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  jogi aktusokat fogadjon el
  a kártalanítási rendszerek működésének egyes alapvető tulajdonságaira vonatkozóan. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni különösen a rendszerek potenciális kötelezettségeinek meghatározására szolgáló módszer, a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását nem veszélyeztető, kiegészítő befizetési képesség vizsgálatánál figyelembe veendő tényezők, a rendszerek által – szükség esetén – rövid távú finanszírozási forráshoz való jutás érdekében alkalmazandó alternatív finanszírozási megoldások és a rendszerek által fedezett vállalkozások befizetéseinek meghatározására szolgáló kritériumok tekintetében, Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni
  A Szerződés

  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy az EUMSZ
  290. cikkének megfelelően
  jogi aktusokat fogadjon el
  a következőkre vonatkozóan: a Bizottságot fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat különösen a következők tekintetében kell elfogadni: a rendszerek által meghatározandó finanszírozási célszint kiszámítására és e finanszírozási célszint módosítására szolgáló módszer meghatározása, a befektetőkártalanítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás céljára rendelkezésre álló pénzeszközök meghatározott felső határának százalékos aránya, a befektetők követelései kezelésének eljárása a befektetői követelések kezelésére irányuló eljárás, és az ezen irányelv hatálya alá tartozó körülményekben az ÁÉKBV értékvesztésének kiszámítására vonatkozó technikai kritériumok. A Bizottságot
  A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia
  arra is
  hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  fel kell jogosítani, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló pénzeszközök százalékos arányát arányának módosítására vonatkozóan figyelembe véve a pénzpiaci fejleményeket. [Mód. 7 és 12]

| (15a) | A rendszerek finanszírozására vonatkozó rendelkezések alkalmazásának feltételeit, az Európai Parlament és a Tanács .../... rendelete alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA-nak
  végrehajtási

  értelmében létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak [ESMA] technikai
  standardok tervezetét

  standardokatkell kidolgoznia a rendszerek által nyilvánosságra hozandó adatokra vonatkozóan. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(15a)

A rendszerek finanszírozására vonatkozó rendelkezések alkalmazásának feltételeit, az Európai Parlament és a Tanács .../... rendelete alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA-nak
  végrehajtási

  értelmében létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak [ESMA] technikai
  standardok tervezetét

  standardokatkell kidolgoznia a rendszerek által nyilvánosságra hozandó adatokra vonatkozóan. [Mód. 7]

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők kellő időben kártalanításban részesüljenek, végső eszközként kölcsönfelvételi mechanizmust kell létrehozni az Unió befektetőkártalanítási rendszerei között. A mechanizmusnak lehetővé kell tennie a befektetőkártalanítási rendszerek számára, hogy más rendszerektől kölcsönt vehessenek fel olyan kivételes esetben, amikor átmeneti finanszírozási hiánnyal néznek szembe. E célból, minden egyes rendszer ex-ante finanszírozásából egy résznek rendelkezésre kell állnia más befektetőkártalanítási rendszereknek nyújtandó kölcsönök céljára. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők kellő időben kártalanításban részesüljenek, végső eszközként kölcsönfelvételi mechanizmust kell létrehozni az Unió befektetőkártalanítási rendszerei között. A mechanizmusnak lehetővé kell tennie a befektetőkártalanítási rendszerek számára, hogy más rendszerektől kölcsönt vehessenek fel olyan kivételes esetben, amikor átmeneti finanszírozási hiánnyal néznek szembe. E célból, minden egyes rendszer ex-ante finanszírozásából egy résznek rendelkezésre kell állnia más befektetőkártalanítási rendszereknek nyújtandó kölcsönök céljára.

| (16a) | Az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük egymással és az ESMA-val az Unióban működő befektetési vállalkozásoknál előforduló csalások, adminisztratív visszaélések és működési hibák kiszűrése és megelőzése érdekében. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(16a)

Az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük egymással és az ESMA-val az Unióban működő befektetési vállalkozásoknál előforduló csalások, adminisztratív visszaélések és működési hibák kiszűrése és megelőzése érdekében. [Mód. 8]

| (16b) | A további kártalanítási esetek kialakulásának megelőzése érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a fogyasztóvédelmi szervezetek és hatóságok, az illetékes hatóságok és a befektetőkártalanítási rendszerek közötti intézményesített párbeszédet. A tagállamoknak keretet kell biztosítaniuk a párbeszédnek a problémák korai felismerése érdekében, és jelentést kell tenniük a felügyeleti szerveknek és a befektetőkártalanítási rendszereknek a piac működését ellehetetlenítő gyakorlatokről, valamint a gyanús szolgáltatókról, termékekről vagy társasági formákról. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(16b)

A további kártalanítási esetek kialakulásának megelőzése érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a fogyasztóvédelmi szervezetek és hatóságok, az illetékes hatóságok és a befektetőkártalanítási rendszerek közötti intézményesített párbeszédet. A tagállamoknak keretet kell biztosítaniuk a párbeszédnek a problémák korai felismerése érdekében, és jelentést kell tenniük a felügyeleti szerveknek és a befektetőkártalanítási rendszereknek a piac működését ellehetetlenítő gyakorlatokről, valamint a gyanús szolgáltatókról, termékekről vagy társasági formákról. [Mód. 9]

| (17) | A kölcsönfelvételi mechanizmus semmilyen módon nem lehet hatással a tagállamok fiskális felelősségére. A kölcsönt felvevő rendszerek számára lehetővé kell tenni, hogy az ebben az irányelvben biztosított kölcsönfelvételi lehetőséget igénybe vehessék azután, hogy kimerítették a finanszírozási célszint eléréséhez beszedett pénzeszközöket, valamint a tagjaiktól lehívott kiegészítő befizetéseket. A befektetőkártalanítási rendszerek tagállamok általi felügyeletének tiszteletben tartása mellett az ESMA-nak hozzá kell járulnia azon célkitűzés megvalósításához, hogy a befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-kszámára könnyebbé váljon tevékenységük folytatása, és egyúttal biztosítható legyen a befektetők hatékonyabb védelme is. E célból az ESMA feladata meggyőződni arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás 97/9/EK irányelvben meghatározott feltételei teljesülnek, és meg kell határoznia az említett irányelv által rögzített szigorú korlátokon belül az egyes rendszerek által kölcsönzendő összegeket, a kezdeti kamatlábat és a kölcsön futamidejét. E tekintetben az ESMA-nak ezenkívül információt kell gyűjtenie a befektetőkártalanítási rendszerekről, mindenekelőtt az egyes rendszerek által biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök összegéről, amelyet az illetékes hatóságok megerősítettek. Az ESMA-nak tájékoztatnia kell a többi befektetőkártalanítási rendszert kölcsönnyújtási kötelezettségükről. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(17)

A kölcsönfelvételi mechanizmus semmilyen módon nem lehet hatással a tagállamok fiskális felelősségére. A kölcsönt felvevő rendszerek számára lehetővé kell tenni, hogy az ebben az irányelvben biztosított kölcsönfelvételi lehetőséget igénybe vehessék azután, hogy kimerítették a finanszírozási célszint eléréséhez beszedett pénzeszközöket, valamint a tagjaiktól lehívott kiegészítő befizetéseket. A befektetőkártalanítási rendszerek tagállamok általi felügyeletének tiszteletben tartása mellett az ESMA-nak hozzá kell járulnia azon célkitűzés megvalósításához, hogy a befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-kszámára könnyebbé váljon tevékenységük folytatása, és egyúttal biztosítható legyen a befektetők hatékonyabb védelme is. E célból az ESMA feladata meggyőződni arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás 97/9/EK irányelvben meghatározott feltételei teljesülnek, és meg kell határoznia az említett irányelv által rögzített szigorú korlátokon belül az egyes rendszerek által kölcsönzendő összegeket, a kezdeti kamatlábat és a kölcsön futamidejét. E tekintetben az ESMA-nak ezenkívül információt kell gyűjtenie a befektetőkártalanítási rendszerekről, mindenekelőtt az egyes rendszerek által biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök összegéről, amelyet az illetékes hatóságok megerősítettek. Az ESMA-nak tájékoztatnia kell a többi befektetőkártalanítási rendszert kölcsönnyújtási kötelezettségükről. [Mód. 10]

| (18) | A kölcsönnyújtási folyamat egyszerűsítése érdekében, ha egy tagállamban egynél több kártalanítási rendszert hoznak létre, a tagállamnak ki kell jelölnie egy rendszert az adott tagállam kölcsönt nyújtó rendszerének, és tájékoztatnia kell erről az ESMA-t. A kölcsön összegének a 97/9/EK irányelvből fakadó kártalanítás fedezetére kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(18)

A kölcsönnyújtási folyamat egyszerűsítése érdekében, ha egy tagállamban egynél több kártalanítási rendszert hoznak létre, a tagállamnak ki kell jelölnie egy rendszert az adott tagállam kölcsönt nyújtó rendszerének, és tájékoztatnia kell erről az ESMA-t. A kölcsön összegének a 97/9/EK irányelvből fakadó kártalanítás fedezetére kell korlátozódnia.

| (19) | Biztosítani kell azt, hogy a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló teljes összeg a kölcsönt felvevő rendszerek által benyújtott számos igény kielégítésére felhasználható legyen. Ezért egyetlen kölcsön összege sem haladhatja meg a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló pénzeszközök előre meghatározott küszöbértékét. |
| --- | --- |

(19)

Biztosítani kell azt, hogy a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló teljes összeg a kölcsönt felvevő rendszerek által benyújtott számos igény kielégítésére felhasználható legyen. Ezért egyetlen kölcsön összege sem haladhatja meg a kölcsönnyújtásra rendelkezésre álló pénzeszközök előre meghatározott küszöbértékét.

| (20) | A kártalanítási folyamat felgyorsítása érdekében az illetékes hatóságnak a lehető legrövidebb időn belül meg kell állapítania azt a tényt, hogy egy befektetési vállalkozás nem tudja teljesíteni a befektetők követeléseiből származó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(20)

A kártalanítási folyamat felgyorsítása érdekében az illetékes hatóságnak a lehető legrövidebb időn belül meg kell állapítania azt a tényt, hogy egy befektetési vállalkozás nem tudja teljesíteni a befektetők követeléseiből származó kötelezettségeit.

| (21) | A kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításához szükséges eljárások, amelyek gyakran a nemzeti közigazgatási és fizetésképtelenségről szóló jogszabályoktól függnek, hosszas késedelmeket okozhatnak a befektetők felé teljesítendő kifizetésekben. A kifizetési határidők lerövidítése érdekében biztosítani kell azt, hogy azokban a rendszerekben vagy esetekben, ahol a kártalanítási igény érvényessége és összege a kötelezettségeit nem teljesítő vállalkozásokra vonatkozó fizetésképtelenségi vagy bírósági eljárásoktól függ, a rendszerek részt vehessenek ezekben az eljárásokban. Emellett rendelkezni kell egy részleges kártalanítási összeg ideiglenes kifizetésének kötelezettségéről a 12 hónapot meghaladó fizetési késedelem esetén annak érdekében, hogy a befektetők megkaphassák az igényelt kártalanítási összeg egy részét. Elő kell irányozni olyan mechanizmusok kidolgozását, melyek szerint vissza kell fizetni a rendszereknek a pénzt, amennyiben megállapításra kerül, hogy az igény nem volt érvényes. |
| --- | --- |

(21)

A kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításához szükséges eljárások, amelyek gyakran a nemzeti közigazgatási és fizetésképtelenségről szóló jogszabályoktól függnek, hosszas késedelmeket okozhatnak a befektetők felé teljesítendő kifizetésekben. A kifizetési határidők lerövidítése érdekében biztosítani kell azt, hogy azokban a rendszerekben vagy esetekben, ahol a kártalanítási igény érvényessége és összege a kötelezettségeit nem teljesítő vállalkozásokra vonatkozó fizetésképtelenségi vagy bírósági eljárásoktól függ, a rendszerek részt vehessenek ezekben az eljárásokban. Emellett rendelkezni kell egy részleges kártalanítási összeg ideiglenes kifizetésének kötelezettségéről a 12 hónapot meghaladó fizetési késedelem esetén annak érdekében, hogy a befektetők megkaphassák az igényelt kártalanítási összeg egy részét. Elő kell irányozni olyan mechanizmusok kidolgozását, melyek szerint vissza kell fizetni a rendszereknek a pénzt, amennyiben megállapításra kerül, hogy az igény nem volt érvényes.

| (22) | A 97/9/EK irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a biztosítási rendszerből kizárják a szakmai és az intézményi befektetőket, azonban a vonatkozó jegyzék nincs összhangban a befektetési vállalkozások ügyfeleinek a 2004/39/EK irányelvben meghatározott osztályozásával. A 97/9/EK és a 2004/39/EK irányelv közötti következetesség biztosítása érdekében, a kártalanítási rendszerek vizsgálatának egyszerűsítése, valamint a lehetséges kizárásnak a vállalkozások közül a nagyméretű vállalkozásokra történő korlátozása céljából a 97/9/EK irányelvnek csak azokra a befektetőkre kellene hivatkoznia, akik a 2004/39/EK irányelv szerint szakmai ügyfeleknek minősülnek.
  Annak érdekében, hogy valamennyi érintett befektető számára megfelelő szintű védelmet lehessen biztosítani, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mikrovállalkozásokat, a nonprofit szervezeteket és a helyi hatóságokat is bevonják a 97/9/EK irányelv hatálya alá. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(22)

A 97/9/EK irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a biztosítási rendszerből kizárják a szakmai és az intézményi befektetőket, azonban a vonatkozó jegyzék nincs összhangban a befektetési vállalkozások ügyfeleinek a 2004/39/EK irányelvben meghatározott osztályozásával. A 97/9/EK és a 2004/39/EK irányelv közötti következetesség biztosítása érdekében, a kártalanítási rendszerek vizsgálatának egyszerűsítése, valamint a lehetséges kizárásnak a vállalkozások közül a nagyméretű vállalkozásokra történő korlátozása céljából a 97/9/EK irányelvnek csak azokra a befektetőkre kellene hivatkoznia, akik a 2004/39/EK irányelv szerint szakmai ügyfeleknek minősülnek.
  Annak érdekében, hogy valamennyi érintett befektető számára megfelelő szintű védelmet lehessen biztosítani, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mikrovállalkozásokat, a nonprofit szervezeteket és a helyi hatóságokat is bevonják a 97/9/EK irányelv hatálya alá. [Mód. 11]

| (23) | [A (23) preambulumbekezdés szövege a (15) preambulumbekezdésbe került.] |
| --- | --- |

(23)

[A (23) preambulumbekezdés szövege a (15) preambulumbekezdésbe került.]

| (24) | A 97/9/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(24)

A 97/9/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 97/9/EK irányelv módosításai

A 97/9/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A 2., 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   „befektetési ügylet”: a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek és az ezen irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontjában említett kiegészítő szolgáltatás;


  3.
     „eszközök”:

  a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában felsorolt eszközök; [Mód. 13]
  4.   „befektető”: a befektetési ügyletek vonatkozásában minden
  természetes vagy jogi
  személy,
  ideértve a mikrovállalkozásokat, nonprofit szervezeteket és helyi hatóságokat
  , aki/amely pénzt vagy eszközöket bízott valamely befektetési vállalkozásra aki pénzt vagy eszközöket bízott a befektetési vállalkozásra, valamint az ÁÉKBV tevékenységeinek vonatkozásában ÁÉKBV befektetési jegyének vagy részvényének tulajdonosa (a továbbiakban: „befektetésijegy-tulajdonos”): [Mód. 14] |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

A 2., 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.   „befektetési ügylet”: a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatások és tevékenységek és az ezen irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontjában említett kiegészítő szolgáltatás;

3.
     „eszközök”:

4.   „befektető”: a befektetési ügyletek vonatkozásában minden
  természetes vagy jogi
  személy,
  ideértve a mikrovállalkozásokat, nonprofit szervezeteket és helyi hatóságokat
  , aki/amely pénzt vagy eszközöket bízott valamely befektetési vállalkozásra aki pénzt vagy eszközöket bízott a befektetési vállalkozásra, valamint az ÁÉKBV tevékenységeinek vonatkozásában ÁÉKBV befektetési jegyének vagy részvényének tulajdonosa (a továbbiakban: „befektetésijegy-tulajdonos”): [Mód. 14]

| (b) | [a b pont tartalma áthelyezésre került az a) ponthoz.] |
| --- | --- |

(b)

[a b pont tartalma áthelyezésre került az a) ponthoz.]

| c) | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   „illetékes hatóságok”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában és a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 2. cikke (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott hatóság. [Mód. 15]

  Amennyiben ez az irányelv az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 2010/1095/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre hivatkozik, a befektetőkártalanítási rendszerek e rendelet alkalmazásában ezen rendelet (14) 4. cikke (3) bekezdésének iii) pontja szerinti illetékes hatóságoknak tekintendők; |
| --- | --- |

c)

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.   „illetékes hatóságok”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában és a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 2. cikke (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott hatóság. [Mód. 15]

Amennyiben ez az irányelv az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 2010/1095/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre hivatkozik, a befektetőkártalanítási rendszerek e rendelet alkalmazásában ezen rendelet (14) 4. cikke (3) bekezdésének iii) pontja szerinti illetékes hatóságoknak tekintendők;

| d) | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

  „8.   „ÁÉKBV”:
  a 2009/65/EK irányelv 1. cikke (2) és (3) bekezdésében meghatározott vállalkozás;
  [Mód. 15]

  9.   „letétkezelő”:
  az ÁÉKBV tevékenységeinek vonatkozásában a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézmény;
  [Mód. 16]
  10.   „harmadik fél”: a befektetési ügyletek vonatkozásában a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (15) 17. cikkében említett intézmény, amelynél a befektetési vállalkozás az ügyfele nála elhelyezett pénzügyi eszközeit letétbe helyezte, vagy amelynél egy ilyen intézmény a pénzügyi eszközöket alletétbe helyezte; ÁÉKBV-ügylet vonatkozásában egy olyan intézmény, amelyre egy ÁÉKBV letétkezelő az ÁÉKBV megbízásából eszközöket bízott;
  [Mód. 17]

  11.   „alacsony kockázatú eszközök”: olyan eszköztételek, amelyek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) I. melléklete 14. pontjának 1. táblázatában szereplő első és második kategóriában meghatározott kategóriák valamelyikébe sorolhatók, az ugyanezen melléklet 15. pontjában meghatározott minőségi tételek kivételével. |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„8.   „ÁÉKBV”:

9.   „letétkezelő”:

10.   „harmadik fél”: a befektetési ügyletek vonatkozásában a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (15) 17. cikkében említett intézmény, amelynél a befektetési vállalkozás az ügyfele nála elhelyezett pénzügyi eszközeit letétbe helyezte, vagy amelynél egy ilyen intézmény a pénzügyi eszközöket alletétbe helyezte; ÁÉKBV-ügylet vonatkozásában egy olyan intézmény, amelyre egy ÁÉKBV letétkezelő az ÁÉKBV megbízásából eszközöket bízott;
  [Mód. 17]

11.   „alacsony kockázatú eszközök”: olyan eszköztételek, amelyek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) I. melléklete 14. pontjának 1. táblázatában szereplő első és második kategóriában meghatározott kategóriák valamelyikébe sorolhatók, az ugyanezen melléklet 15. pontjában meghatározott minőségi tételek kivételével.

| e) | A szöveg a következő (2) bekezdéssel egészül ki:








  „(2) | Ezen irányelv befektetési vállalkozásokra vonatkozó rendelkezései alkalmazandók a 2009/65/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett alapkezelő társaságokra, amennyiben az engedélyük kiterjed az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében felsorolt szolgáltatásokra is.”
  [Mód. 15] |
| --- | --- | --- |

e)

A szöveg a következő (2) bekezdéssel egészül ki:

„(2)

Ezen irányelv befektetési vállalkozásokra vonatkozó rendelkezései alkalmazandók a 2009/65/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett alapkezelő társaságokra, amennyiben az engedélyük kiterjed az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében felsorolt szolgáltatásokra is.”
  [Mód. 15]

| (2) | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy területén egy vagy több befektetőkártalanítási rendszer bevezetését és hivatalos elismerését. Az ezen cikk második albekezdésében és az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott esetek kivételével az adott tagállamban engedélyezett egyetlen befektetési vállalkozás vagy az adott tagállamban engedélyezett egyetlen ÁÉKBV sem folytathat befektetési ügyleteket vagy végezhet ÁÉKBV-ként tevékenységeket, ha nem tartozik valamelyik ilyen rendszerhez.”; [Mód. 18] |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy területén egy vagy több befektetőkártalanítási rendszer bevezetését és hivatalos elismerését. Az ezen cikk második albekezdésében és az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott esetek kivételével az adott tagállamban engedélyezett egyetlen befektetési vállalkozás vagy az adott tagállamban engedélyezett egyetlen ÁÉKBV sem folytathat befektetési ügyleteket vagy végezhet ÁÉKBV-ként tevékenységeket, ha nem tartozik valamelyik ilyen rendszerhez.”; [Mód. 18]

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Valamely befektetőkártalanítási rendszer a 4. cikknek megfelelően a befektetési ügyletekkel összefüggésben biztosítást nyújt a befektetőnek, amennyiben az alábbi feltételek egyike teljesül:






  a) | az illetékes hatóságok határozatban megállapították, hogy a szóban forgó befektetési vállalkozás a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetéhez, vagy a befektetési vállalkozás által pénzügyi eszközök
  vagy a 94/19/EK irányelv hatálya alá nem tartozó pénzösszegek
  letéti őrzésével megbízott bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból nem tudja teljesíteni a befektetők igényeiből eredő kötelezettségeit, és a közeljövőben nem is lesz erre képes; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Valamely befektetőkártalanítási rendszer a 4. cikknek megfelelően a befektetési ügyletekkel összefüggésben biztosítást nyújt a befektetőnek, amennyiben az alábbi feltételek egyike teljesül:

a)

az illetékes hatóságok határozatban megállapították, hogy a szóban forgó befektetési vállalkozás a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetéhez, vagy a befektetési vállalkozás által pénzügyi eszközök
  vagy a 94/19/EK irányelv hatálya alá nem tartozó pénzösszegek
  letéti őrzésével megbízott bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból nem tudja teljesíteni a befektetők igényeiből eredő kötelezettségeit, és a közeljövőben nem is lesz erre képes; vagy

| b) | egy bíróság a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetéhez vagy a befektetési vállalkozás által pénzügyi eszközök
  vagy a 94/19/EK irányelv hatálya alá nem tartozó pénzösszegek
  letéti őrzésével megbízott bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból olyan határozatot hoz, amely felfüggeszti a befektetők lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszanak az érintett vállalkozással szemben, vagy a vállalkozás lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszon az érintett harmadik féllel szemben. [Mód. 19] |
| --- | --- |

b)

egy bíróság a befektetési vállalkozás pénzügyi helyzetéhez vagy a befektetési vállalkozás által pénzügyi eszközök
  vagy a 94/19/EK irányelv hatálya alá nem tartozó pénzösszegek
  letéti őrzésével megbízott bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból olyan határozatot hoz, amely felfüggeszti a befektetők lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszanak az érintett vállalkozással szemben, vagy a vállalkozás lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszon az érintett harmadik féllel szemben. [Mód. 19]

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az első albekezdés a) pontjában említett határozatot a lehető leghamarabb, de mindenképpen három hónapon belül meghozzák azt követően, hogy először értesülnek arról, hogy egy befektetési vállalkozás nem teljesítette a befektetők igényeiből származó kötelezettségeit.

(2a)   A (2) bekezdésben említett biztosítás az alkalmazandó jogi és szerződéses feltételeknek megfelelően azokra a kártalanítási igényekre nyújtandó, amelyek abból keletkeznek, hogy a befektetési vállalkozás nem képes teljesíteni az alábbiak valamelyikét:

| a) | visszafizetni a befektetőknek járó vagy a befektetők tulajdonát képező, a nevükben, a befektetési ügyletekkel kapcsolatban a vállalkozás által őrzött pénzeszközt, |
| --- | --- |

a)

visszafizetni a befektetőknek járó vagy a befektetők tulajdonát képező, a nevükben, a befektetési ügyletekkel kapcsolatban a vállalkozás által őrzött pénzeszközt,

| b) | visszaadni a befektetőknek a befektetők tulajdonát képező, az ő nevükben, befektetési ügyletekkel kapcsolatban a vállalkozásnál őrzött, kezelt vagy működtetett eszközöket,
  amennyiben a vállalkozás vagy a harmadik fél fizetésképtelenségét az üzleti kötelezettségek befektetési szolgáltatások nyújtása során történő kezelésével összefüggő csalás, adminisztratív visszaélés, működési hiba vagy rossz tanácsadás eredményezte. [Mód. 20] |
| --- | --- |

b)

visszaadni a befektetőknek a befektetők tulajdonát képező, az ő nevükben, befektetési ügyletekkel kapcsolatban a vállalkozásnál őrzött, kezelt vagy működtetett eszközöket,
  amennyiben a vállalkozás vagy a harmadik fél fizetésképtelenségét az üzleti kötelezettségek befektetési szolgáltatások nyújtása során történő kezelésével összefüggő csalás, adminisztratív visszaélés, működési hiba vagy rossz tanácsadás eredményezte. [Mód. 20]

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek biztosítást nyújtsanak abban az esetben, ha a befektető megbízásából vagy nevében pénzügyi eszközöket vagy pénzeszközöket őriznek, kezelnek vagy működtetnek, függetlenül a vállalkozás által végzett befektetési tevékenység típusától, valamint attól, hogy a vállalkozás az engedélyében meghatározott bármely korlátozásnak megfelelően jár-e el vagy sem.;

(2b)   A rendszerek az ÁÉKBV befektetésijegy-tulajdonosainak is biztosítást nyújtanak a 4. cikknek megfelelően, feltéve hogy az alábbi feltételek egyike előzetesen teljesül:

| a) | az illetékes hatóság határozatban megállapította, hogy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél nem képes teljesíteni a kötelezettségeit az ÁÉKBV felé az adott időpontban, a letétkezelő vagy a harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból, és a közeljövőben nem is lesz képes erre, |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság határozatban megállapította, hogy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél nem képes teljesíteni a kötelezettségeit az ÁÉKBV felé az adott időpontban, a letétkezelő vagy a harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból, és a közeljövőben nem is lesz képes erre,

| b) | egy bíróság, az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból, olyan határozatot hoz, amelynek következtében felfüggesztik az ÁÉKBV lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszon az érintett letétkezelővel vagy harmadik féllel szemben. |
| --- | --- |

b)

egy bíróság, az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy bármely harmadik fél pénzügyi helyzetéhez közvetlenül kapcsolódó okokból, olyan határozatot hoz, amelynek következtében felfüggesztik az ÁÉKBV lehetőségét arra, hogy követeléseket támasszon az érintett letétkezelővel vagy harmadik féllel szemben.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok az első albekezdés a) pontjában említett határozatot a lehető leghamarabb, de mindenképpen 3 hónapon belül azt követően meghozzák, hogy először értesülnek arról, hogy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél nem teljesítette az ÁÉKBV igényeiből fakadó kötelezettségeit.
  [Mód. 21]

(2c)   A (2b) bekezdésben említett biztosítás nyújtandó az ÁÉKBV befektetési jegyeinek tulajdonosa által benyújtott igényre alkalmazandó jogi és szerződéses feltételeknek megfelelően az ÁÉKBV befektetési jegyeiben amiatt keletkezett értékvesztésre, hogy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél nem képes teljesíteni az alábbiak valamelyikét:

| a) | visszafizetni az ÁÉKBV-nek járó vagy az ÁÉKBV tulajdonát képező, az ő nevében, ÁÉKBV tevékenységekkel kapcsolatban a letétkezelő vagy harmadik fél által őrzött pénzeszközt, |
| --- | --- |

a)

visszafizetni az ÁÉKBV-nek járó vagy az ÁÉKBV tulajdonát képező, az ő nevében, ÁÉKBV tevékenységekkel kapcsolatban a letétkezelő vagy harmadik fél által őrzött pénzeszközt,

| b) | visszaadni az ÁÉKBV-nek az ÁÉKBV tulajdonát képező, az ő nevében, ÁÉKBV tevékenységekkel kapcsolatban a letétkezelőnél vagy harmadik félnél őrzött vagy kezelt eszközöket.”
  [Mód. 22] |
| --- | --- |

b)

visszaadni az ÁÉKBV-nek az ÁÉKBV tulajdonát képező, az ő nevében, ÁÉKBV tevékenységekkel kapcsolatban a letétkezelőnél vagy harmadik félnél őrzött vagy kezelt eszközöket.”
  [Mód. 22]

| c) | [a c) pont tartalma áthelyezésre került a b) ponthoz]. |
| --- | --- |

c)

[a c) pont tartalma áthelyezésre került a b) ponthoz].

| d) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Valamely hitelintézettel szemben támasztott, a (2a) bekezdésben említett bármely igényt, amely egy adott tagállamban mind ezen irányelv, mind a 94/19/EK irányelv szerint érvényes, kizárólag a 94/19/EK irányelv alapján kell kezelni. Egyetlen igény sem lehet érvényes egynél többször az említett irányelvek keretében.”. |
| --- | --- |

d)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Valamely hitelintézettel szemben támasztott, a (2a) bekezdésben említett bármely igényt, amely egy adott tagállamban mind ezen irányelv, mind a 94/19/EK irányelv szerint érvényes, kizárólag a 94/19/EK irányelv alapján kell kezelni. Egyetlen igény sem lehet érvényes egynél többször az említett irányelvek keretében.”.

| (3) | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk



  A következő
  igényeket ki kell zárni minden, a befektetőkártalanítási rendszerből származó kártalanításból

  ki kell zárni minden, a befektetőkártalanítási rendszerből származó kártalanításból:










  a) | az olyan
  ügyletekből származó kártalanítási igények, amelyeknél a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 1. cikke (2) bekezdésének meghatározása szerinti pénzmosás bűntettét állapították meg, |
| --- | --- | --- |

(3)

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A következő
  igényeket ki kell zárni minden, a befektetőkártalanítási rendszerből származó kártalanításból

  ki kell zárni minden, a befektetőkártalanítási rendszerből származó kártalanításból:

a)

az olyan
  ügyletekből származó kártalanítási igények, amelyeknél a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 1. cikke (2) bekezdésének meghatározása szerinti pénzmosás bűntettét állapították meg,

| b) | a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) szerinti tiltott magatartásból származó kártalanítási igények
  ; valamint |
| --- | --- |

b)

a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) szerinti tiltott magatartásból származó kártalanítási igények
  ; valamint

| c) | a terrorista csoportoknak a terrorista csoportok finanszírozása elleni küzdelem terén történő együttműködésről szóló, 1999. december 9-i tanácsi ajánlásának (19) hatálya alá tartozó közvetlen vagy közvetett finanszírozásával kapcsolatos kártalanítási igények. |
| --- | --- |

c)

a terrorista csoportoknak a terrorista csoportok finanszírozása elleni küzdelem terén történő együttműködésről szóló, 1999. december 9-i tanácsi ajánlásának (19) hatálya alá tartozó közvetlen vagy közvetett finanszírozásával kapcsolatos kártalanítási igények.

| (4) | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek befektetőnként 50 000 EUR

  100 000 EUR összegű
  biztosítást nyújtsanak a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdésében említett kártalanítási igények kielégítésére.
  Azok a tagállamok, amelyek ... (20) -án/-én 50 000 EUR-nál

  100 000 EUR-nál
  magasabb összegű fedezeti szintet biztosítanak, az ezen időponttól számított legfeljebb három évig fenntarthatják a magasabb fedezeti szintet. Ezt követően az adott tagállamok gondoskodnak arról, hogy a biztosítási szint összege 50 000 EUR

  100 000 EUR
  legyen.
  Azok a tagállamok, amelyek az euróban kifejezett összeget átváltják nemzeti valutájukra, az átváltáshoz a kezdeti időszakban a ... (20) -án/-én érvényes átváltási árfolyamot alkalmazzák.
  A tagállamok az átszámítás eredményeként kapott összegeket kerekíthetik, ha az ilyen kerekítés nem haladja meg a 2 500 EUR-t.
  A negyedik albekezdés sérelme nélkül a más valutára átszámított fedezeti szinteket a tagállamok ötévenként

  kétévenként
  hozzáigazítják az e a bekezdésben említett összeghez. A tagállamok a Bizottsággal való konzultációt követően korábban is elvégezhetik a fedezeti szintek kiigazítását előre nem látható események – például árfolyam-ingadozások – bekövetkezését követően.”; [Mód. 22, Mód. 25, Mód. 26 és a helyesbités (21)1. pontja] |
| --- | --- | --- |

(4)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek befektetőnként 50 000 EUR

  100 000 EUR összegű
  biztosítást nyújtsanak a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdésében említett kártalanítási igények kielégítésére.

Azok a tagállamok, amelyek ... (20) -án/-én 50 000 EUR-nál

  100 000 EUR-nál
  magasabb összegű fedezeti szintet biztosítanak, az ezen időponttól számított legfeljebb három évig fenntarthatják a magasabb fedezeti szintet. Ezt követően az adott tagállamok gondoskodnak arról, hogy a biztosítási szint összege 50 000 EUR

  100 000 EUR
  legyen.

Azok a tagállamok, amelyek az euróban kifejezett összeget átváltják nemzeti valutájukra, az átváltáshoz a kezdeti időszakban a ... (20) -án/-én érvényes átváltási árfolyamot alkalmazzák.

A tagállamok az átszámítás eredményeként kapott összegeket kerekíthetik, ha az ilyen kerekítés nem haladja meg a 2 500 EUR-t.

A negyedik albekezdés sérelme nélkül a más valutára átszámított fedezeti szinteket a tagállamok ötévenként

  kétévenként
  hozzáigazítják az e a bekezdésben említett összeghez. A tagállamok a Bizottsággal való konzultációt követően korábban is elvégezhetik a fedezeti szintek kiigazítását előre nem látható események – például árfolyam-ingadozások – bekövetkezését követően.”; [Mód. 22, Mód. 25, Mód. 26 és a helyesbités (21)1. pontja]

| b) | a következő bekezdés kerül beillesztésre:
  „(1a)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja

  aktusokat fogadjon el
  az (1) bekezdésben említett összeget

  fedezeti összeg módosítása céljából
  , figyelembe véve az alábbiakat: [Mód 27 ]







  a) | a Bizottság által közzétett harmonizált fogyasztói árindex változásai alapján az Unióban tapasztalt infláció; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(1a)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja

  aktusokat fogadjon el
  az (1) bekezdésben említett összeget

  fedezeti összeg módosítása céljából
  , figyelembe véve az alábbiakat: [Mód 27 ]

a)

a Bizottság által közzétett harmonizált fogyasztói árindex változásai alapján az Unióban tapasztalt infláció;

| b) | a lakossági befektetők által a befektetési vállalkozásoknál elhelyezett pénzeszközök és pénzügyi eszközök átlagösszege.”; |
| --- | --- |

b)

a lakossági befektetők által a befektetési vállalkozásoknál elhelyezett pénzeszközök és pénzügyi eszközök átlagösszege.”;

| c) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyes befektetőket kizárnak a befektetőkártalanítási rendszerek általi biztosításból a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdésében meghatározott igények esetén, vagy részükre alacsonyabb fedezeti szintet biztosítanak. Az ilyen kizárások felsorolását az I. melléklet tartalmazza.”; [Mód. 22] |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyes befektetőket kizárnak a befektetőkártalanítási rendszerek általi biztosításból a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdésében meghatározott igények esetén, vagy részükre alacsonyabb fedezeti szintet biztosítanak. Az ilyen kizárások felsorolását az I. melléklet tartalmazza.”; [Mód. 22]

| d) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| (5) | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

  „4a. cikk

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek potenciális kötelezettségeik meghatározásához megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek. A tagállamok gondoskodnak a befektetőkártalanítási rendszerek kötelezettségeikkel arányos finanszírozásáról.
  A tagállamok rendszeresen tájékoztatják az ESMA-t a potenciálisan fennálló kárigényekről és az azokhoz kapcsolódó arányos finanszírozásról. [Mód. 28]

  (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden egyes befektetőkártalanítási rendszer a befektetőkártalanítási rendszer védelmében részesülő befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-k által őrzött, kezelt vagy működtetett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének legalább 0,5 %-ával

  0,3 %-ával
  megegyező finanszírozási célszintet határozzon meg. A biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékét minden év január 1-én

  december 31-én
  kiszámítják. [Mód. 29]

  A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapulójogi aktusok útján

  aktusokat fogadjon el

  intézkedéseket hoz, amelyekkel meghatározza a befektetőkártalanítási rendszerek védelmében részesülő pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének kiszámítására szolgáló módszer meghatározása céljából, a kártalanítási rendszerek által megállapítandó finanszírozási célszint meghatározása, továbbá a finanszírozási célszintnek a pénzpiaci fejlemények figyelembevételével történő módosítása érdekében.


  Az első albekezdésben említettek szerint évente kiszámított biztosított pénzeszközök értékét és a pénzügyi piacokon végbemenő változásokat figyelembe véve, valamint tekintettel arra, hogy gondoskodni kell a befektetők érdemi kártalanításáról, a Bizottság felhatalmazást kap arra is, hogy a 13a. cikknek megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a finanszírozási célszint módosítása céljából. A Bizottságnak ... (22)-ig jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e bekezdésben meghatározott finanszírozási célszint módosításának szükségességéről.




  Annak érdekében, hogy a Bizottság ki tudja számítani a harmadik albekezdésben említett megfelelő finanszírozási célszintet, minden tagállamnak minden évben a Bizottság és az ESMA rendelkezésére kell bocsátania a területén működő befektetőkártalanítási rendszerek finanszírozásának december 31-i helyzetére vonatkozó szükséges adatokat. A tagállamoknak ezeket az adatokat a következő év március 31-ig kell továbbitaniuk a Bizottságnak.




  A tagállamok továbbá adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak és az ESMA-nak a következők tekintetében is:










  a) | a befektetők megbízásából a befektetési vállalkozások által őrzött fedezett értékpapírok és pénzeszközök mennyisége; |
| --- | --- | --- |

(5)

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„4a. cikk

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek potenciális kötelezettségeik meghatározásához megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek. A tagállamok gondoskodnak a befektetőkártalanítási rendszerek kötelezettségeikkel arányos finanszírozásáról.
  A tagállamok rendszeresen tájékoztatják az ESMA-t a potenciálisan fennálló kárigényekről és az azokhoz kapcsolódó arányos finanszírozásról. [Mód. 28]

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden egyes befektetőkártalanítási rendszer a befektetőkártalanítási rendszer védelmében részesülő befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-k által őrzött, kezelt vagy működtetett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének legalább 0,5 %-ával

  0,3 %-ával
  megegyező finanszírozási célszintet határozzon meg. A biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékét minden év január 1-én

  december 31-én
  kiszámítják. [Mód. 29]

A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapulójogi aktusok útján

  aktusokat fogadjon el

  intézkedéseket hoz, amelyekkel meghatározza a befektetőkártalanítási rendszerek védelmében részesülő pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének kiszámítására szolgáló módszer meghatározása céljából, a kártalanítási rendszerek által megállapítandó finanszírozási célszint meghatározása, továbbá a finanszírozási célszintnek a pénzpiaci fejlemények figyelembevételével történő módosítása érdekében.

Az első albekezdésben említettek szerint évente kiszámított biztosított pénzeszközök értékét és a pénzügyi piacokon végbemenő változásokat figyelembe véve, valamint tekintettel arra, hogy gondoskodni kell a befektetők érdemi kártalanításáról, a Bizottság felhatalmazást kap arra is, hogy a 13a. cikknek megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a finanszírozási célszint módosítása céljából. A Bizottságnak ... (22)-ig jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e bekezdésben meghatározott finanszírozási célszint módosításának szükségességéről.

Annak érdekében, hogy a Bizottság ki tudja számítani a harmadik albekezdésben említett megfelelő finanszírozási célszintet, minden tagállamnak minden évben a Bizottság és az ESMA rendelkezésére kell bocsátania a területén működő befektetőkártalanítási rendszerek finanszírozásának december 31-i helyzetére vonatkozó szükséges adatokat. A tagállamoknak ezeket az adatokat a következő év március 31-ig kell továbbitaniuk a Bizottságnak.

A tagállamok továbbá adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak és az ESMA-nak a következők tekintetében is:

a)

a befektetők megbízásából a befektetési vállalkozások által őrzött fedezett értékpapírok és pénzeszközök mennyisége;

| b) | az őrzött vagy kezelt fedezett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értéke; |
| --- | --- |

b)

az őrzött vagy kezelt fedezett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értéke;

| c) | az ügyfelek száma; |
| --- | --- |

c)

az ügyfelek száma;

| d) | a befektetési vállalkozások által termelt bevételek vagy jövedelem; |
| --- | --- |

d)

a befektetési vállalkozások által termelt bevételek vagy jövedelem;

| e) | az egyes befektetési vállalkozások tőkeereje; |
| --- | --- |

e)

az egyes befektetési vállalkozások tőkeereje;

| f) | a kártalanítás egy ügyfélre eső maximális összege; |
| --- | --- |

f)

a kártalanítás egy ügyfélre eső maximális összege;

| g) | az értékpapír-adásvételből származó átlagos forgalom; |
| --- | --- |

g)

az értékpapír-adásvételből származó átlagos forgalom;

| h) | az elismert személyek vagy kereskedők száma. [Mód. 30] |
| --- | --- |

h)

az elismert személyek vagy kereskedők száma. [Mód. 30]

(3)   A finanszírozási célszintet a 2. cikk (2) vagy (2b)bekezdése szerinti bármely esemény bekövetkezése előtt, és attól függetlenül kell finanszírozni. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a finanszírozási célszintet minden egyes befektetőkártalanítási rendszer esetébenezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül ...

   (23) -ig
  elérjék, továbbá arról, hogy minden egyes kártalanítási rendszer megfelelő tervet fogadjon el és tartson be ezen célkitűzés teljesítése érdekében. [Mód. 21 és 31]

A finanszírozási célszint elérése érdekében beszedett befizetéseket kizárólag készpénzbetétekbe és alacsony kockázatú, a végső lejáratig 24 hónap vagy annál kevesebb hátralevő futamidővel rendelkező eszközökbe helyezik, amelyek legfeljebb egy hónapon belül likviddé tehetők.

(3a)
     
  Az egyes tagok által a befektetőkártalanítási rendszerbe befizetett hozzájárulás mértékét minden esetben a viselt kockázat mértéke alapján kell meghatározni. E bekezdés tagállami végrehajtásának bizonyos fokú harmonizációja érdekében a Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az egyes tagok által a befektetőkártalanítási rendszerbe fizetendő hozzájárulás megállapításának módjáról. [Mód. 32 ]

(3b)
     
  Az illetékes hatóságok csökkenthetik a befektetőkártalanítási rendszer azon tagjai hozzájárulásának összegét, akik önként további intézkedéseket tesznek a működési kockázatok mérséklése érdekében.

Az illetékes hatóságok a befektetőkártalanítási rendszer azon tagjai hozzájárulásának összegét is csökkenthetik, akik bizonyítják, hogy az általuk igénybe vett al-letétkezelő ugyanolyan mértékben mérsékli a működési kockázatokat.

A befektetőkártalanítási rendszer finanszírozási célszintjét az ilyen csökkentés nem befolyásolhatja. [Mód. 33 ]

(3c)
     
  A (3b) bekezdés alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standard-tervezeteket dolgoz ki a befektetőkártalanítási rendszerhez való hozzájárulások mértékének csökkentését szolgáló feltételek megállapítása céljából.

Az ESMA az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet éves rendszerességgel benyújtja a Bizottsághoz.

Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardtervezeteknek az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban való elfogadása céljából a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.

A kockázati alapú csökkentések feltételeinek értékelése olyan kritériumok alapján történik, mint a pénzeszközök és pénzügyi eszközök volumene, a tőkemegfelelés és az egyes tagok stabilitása, figyelembe véve jogállásukat és a székhelyükön alkalmazandó jogszabályokat. [Mód. 34 ]

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek kiegészítő befizetést kérhessenek a rendszer tagjaitól abban az esetben, ha a finanszírozási célszint nem elegendő a 9. cikk (2) bekezdésében említett kártalanítási igények kielégítésére. A kiegészítő befizetések összege nem haladhatja meg a biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének 0,5 %-át, az ezen cikk (2) bekezdésében

  0,3 %-át,a (2) bekezdésben említettek szerint. A kiegészítő befizetések nem veszélyeztetik az érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitását, és megfizethetőségi szempontokon kell, hogy alapuljanak.
  A tagállamok az ESMA-val és a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) összhangban létrehozott Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott konzultációt követően kérhetnek további befizetéseket. [Mód. 35 ]

(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal rendelkezzenek, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy az előfinanszírozott összeg kimerülése után rövid távú finanszírozási forrásokhoz jussanak a rendszerrel szemben támasztott igények kielégítése érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat a kölcsönfelvétel kereskedelmi bankoktól. Ezen intézkedések közé tartozhat továbbá a közintézményektől történő kölcsönfelvétel, feltéve hogy az adott kölcsönök kereskedelmi feltételeken alapulnak.E megoldások magukban foglalhatnak
  kereskedelmi kölcsönöket
  , kereskedelmi bankok
  és
  állami intézmények –adott esetben a tagállamok – által biztosított hitellehetőségeket, feltéve, hogy e lehetőségek kereskedelmi indokokon alapulnak. [Mód. 36 ]

(6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek finanszírozási költségét végső soron a befektetési ügyletekkel összefüggésben
  és kizárólag a
  rendszer által biztosított befektetési vállalkozások vagy harmadik fél letétkezelők, illetve az ÁÉKBV tevékenységekkel összefüggésben a kártalanítási rendszer által biztosított ÁÉKBV-k, letétkezelőik, vagy harmadik felek viseljék. A tagok rendszeres befizetéseinek összegét évente emelik. [Mód. 37]

A befektetőkártalanítási rendszerek működésének további támogatása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a kártalanítási rendszerek a kifizetések előtt vagy után be tudják szedni tagjaiktól a befizetéseket annak érdekében, hogy a kifizetéseket a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszakon belül végre lehessen hajtani; |
| --- | --- |

a)

a kártalanítási rendszerek a kifizetések előtt vagy után be tudják szedni tagjaiktól a befizetéseket annak érdekében, hogy a kifizetéseket a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszakon belül végre lehessen hajtani;

| b) | az illetékes hatóságoknak jogukban álljon eljárást indítani minden olyan vállalkozással szemben, amely felszólításra nem fizeti be a hozzájárulását. [Mód. 38 ] |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságoknak jogukban álljon eljárást indítani minden olyan vállalkozással szemben, amely felszólításra nem fizeti be a hozzájárulását. [Mód. 38 ]

(7)   A tagállamok évente tájékoztatják az ESMA-t a területükön működő befektetőkártalanítási rendszerek (2) bekezdésben említett finanszírozási célszintjéről és a (3) bekezdésben említett finanszírozási szintjéről. Ezt az információt az illetékes hatóságok megerősítik, és ezzel a megerősítéssel együtt évente január 31-ig eljuttatják az ESMA-nak.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az első albekezdésben említett információt legalább évente közzétegyék a befektetőkártalanítási rendszerek honlapján.

(7a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek – kérésükre és bármely időpontban – megkapjanak tagjaiktól minden ahhoz szükséges információt, hogy előkészítsék a befektetőknek történő visszafizetést. [Mód. 39 ]

(8)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kártalanítási rendszerek 4a. cikk (2) bekezdésben említett ex-ante finanszírozási összegének 10 %-a

  5 %-a
  rendelkezésre álljon kölcsönnyújtásra más finanszírozási rendszereknek, a 4c.

  4b
  . cikkben meghatározott feltételek mellett.
  A finanszírozásnak ez a módja azonban csak olyan esetekben alkalmazandó, amikor a szokásos finanszírozási formák nem állnak rendelkezésre.

A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja az ex-ante finanszírozási összeg más rendszereknek kölcsönözhető hányadát, figyelembe véve a pénzpiaci fejleményeket.
  [Mód. 40]

(9)   A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása céljából:

| a) | a befektetőkártalanítási rendszerek (1) bekezdésben említett lehetséges kötelezettségeinek
  , valamint a kockázatalapú hozzájárulások
  meghatározására szolgáló módszer; [Mód 41] |
| --- | --- |

a)

a befektetőkártalanítási rendszerek (1) bekezdésben említett lehetséges kötelezettségeinek
  , valamint a kockázatalapú hozzájárulások
  meghatározására szolgáló módszer; [Mód 41]

| b) | azok a tényezők, amelyeket figyelembe kell venni a (4) bekezdésben említett kiegészítő befizetések arra irányuló vizsgálatakor, hogy nem veszélyeztetik-e a tagállam pénzügyi rendszerének stabilitását; |
| --- | --- |

b)

azok a tényezők, amelyeket figyelembe kell venni a (4) bekezdésben említett kiegészítő befizetések arra irányuló vizsgálatakor, hogy nem veszélyeztetik-e a tagállam pénzügyi rendszerének stabilitását;

| c) | az (5) bekezdésben említett alternatív finanszírozási megoldások, amelyekkel a befektetőkártalanítási rendszereknek rendelkezniük kell ahhoz, hogy szükség esetén rövid távú finanszírozási forrásokhoz jussanak; |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdésben említett alternatív finanszírozási megoldások, amelyekkel a befektetőkártalanítási rendszereknek rendelkezniük kell ahhoz, hogy szükség esetén rövid távú finanszírozási forrásokhoz jussanak;

| d) | a biztosított vállalkozások (6) bekezdésben említett befizetéseinek meghatározására szolgáló szempontok. |
| --- | --- |

d)

a biztosított vállalkozások (6) bekezdésben említett befizetéseinek meghatározására szolgáló szempontok.

(10)   A (7) bekezdés második albekezdésének egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a(z) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelettel(*) [ESMA] létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: ESMA) technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA kidolgozza a
  végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  a rendszerek által közzéteendő információk részleteinek meghatározása céljából.

Az ESMA az említett
  végrehajtás-technikai standardtervezeteket
  2012. december 31-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság az első albekezdésben említett technikai standardokat a(z) .../.../EK [ESMA] rendelet 7e. cikkében megállapított eljárással összhangban fogadhatja el.Az első albekezdésben említett
  végrehajtás-technikai standardtervezeteknek
  az 1095/2010/EU rendelet
  15
  . cikkével összhangban való elfogadása érdekében a Bizottságra
  végrehajtási hatásköröket kell ruházni
  . [Mód. 42.]

4b. cikk

(1)   A ...

   (25) követően a
  befektetőkártalanítási rendszer jogosult kölcsönt felvenni a 2. cikkben említett, az Unióban működő összes többi rendszertől, feltéve hogy teljesíti az alábbiakban felsorolt valamennyi feltételt: [Mód. 43]

| a) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer nem képes teljesíteni a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdése szerinti kötelezettségeit az adott kötelezettségek teljesítése céljából történő korábbi kifizetések miatt; [Mód. 22] |
| --- | --- |

a)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer nem képes teljesíteni a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdése szerinti kötelezettségeit az adott kötelezettségek teljesítése céljából történő korábbi kifizetések miatt; [Mód. 22]

| b) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer

  ezen albekezdés a) pontjában említett
  helyzet oka

  már előzőleg elérte
  a 4a. cikk (3)

  4a.cikk (2)
  bekezdésében említett finanszírozási hiány;

  célszintet
  ; [Mód. 44] |
| --- | --- |

b)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer

  ezen albekezdés a) pontjában említett
  helyzet oka

  már előzőleg elérte
  a 4a. cikk (3)

  4a.cikk (2)
  bekezdésében említett finanszírozási hiány;

  célszintet
  ; [Mód. 44]

| c) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer a 4a. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő befizetésekhez folyamodott; |
| --- | --- |

c)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer a 4a. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő befizetésekhez folyamodott;

| d) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer jogi kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsönként felvett pénzösszegeket a 2. cikk (2a) és (2c) bekezdése szerinti kártalanítási igények kifizetésére fordítja; [Mód. 22] |
| --- | --- |

d)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer jogi kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsönként felvett pénzösszegeket a 2. cikk (2a) és (2c) bekezdése szerinti kártalanítási igények kifizetésére fordítja; [Mód. 22]

| e) | [A pont harmadik albekezdésként lejjebb került.] |
| --- | --- |

e)

[A pont harmadik albekezdésként lejjebb került.]

| f) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer megállapította az igényelt pénzösszeget; |
| --- | --- |

f)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer megállapította az igényelt pénzösszeget;

| g) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer haladéktalanul tájékoztatta az ESMA-t, hogy más befektetőkártalanítási rendszertől szándékozik kölcsönt felvenni, és egyúttal ismerteti az a)-f) pontban meghatározott feltételek teljesülésének módját és a felvenni kívánt pénzösszeget. |
| --- | --- |

g)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer haladéktalanul tájékoztatta az ESMA-t, hogy más befektetőkártalanítási rendszertől szándékozik kölcsönt felvenni, és egyúttal ismerteti az a)-f) pontban meghatározott feltételek teljesülésének módját és a felvenni kívánt pénzösszeget.

Az első albekezdés f) pontjában említett összeget az alábbiak szerint kell meghatározni:

[a 2. cikk (2a) és (2c) bekezdése szerint kifizetendő igények összege] – [a 4a. cikk (7) bekezdésében említett finanszírozási szint] + [a 4a. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő befizetések maximális összege] [Mód. 22]

Azon befektetőkártalanítási rendszer, amely nem fizetett vissza valamely kölcsönt az e cikk szerinti más rendszereknek, nem vehet fel kölcsönt más rendszerektől, illetve nem nyújthat kölcsönt más rendszereknek.

A többi befektetőkártalanítási rendszer kölcsönt nyújtó rendszerként lép fel. E célból azok a tagállamok, amelyekben egynél több rendszer jött létre, kijelölnek egy rendszert, amely az adott tagállam kölcsönt nyújtó rendszereként működik, és erről tájékoztatják az ESMA-t. A tagállamok
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt tájékoztatást kapjon arról, hogy melyik a kölcsönt nyújtó rendszer, és az hogyan működik. A tagállamok
  eldönthetik, hogy a kölcsönt nyújtó rendszer számára az ugyanabban a tagállamban letelepedett más befektetőkártalanítási rendszerek a kölcsönnyújtást megtérítik-e és megtérítik-e a felvett kölcsönt, és ha igen hogyan. [Mód. 45]

(2)   A kölcsönt a következő feltételek szerint nyújtják:

| a) | a második albekezdésben meghatározott összeghatárt figyelembe véve, minden befektetőkártalanítási rendszer az egyes rendszerek által biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök összegével arányos összeget kölcsönöz, a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer figyelembevétele nélkül. Az összegeket a 4a. cikk (2) bekezdésében említett legfrissebb információk figyelembevételével számítják ki; |
| --- | --- |

a)

a második albekezdésben meghatározott összeghatárt figyelembe véve, minden befektetőkártalanítási rendszer az egyes rendszerek által biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök összegével arányos összeget kölcsönöz, a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer figyelembevétele nélkül. Az összegeket a 4a. cikk (2) bekezdésében említett legfrissebb információk figyelembevételével számítják ki;

| b) | a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer legkésőbb 5 év múlva visszafizeti a kölcsönt;[A második mondat a harmadik albekezdést alkotja] |
| --- | --- |

b)

a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer legkésőbb 5 év múlva visszafizeti a kölcsönt;[A második mondat a harmadik albekezdést alkotja]

| c) | a kamatláb egyenlő a hitel időtartama alatt az Európai)
  a hitel időtartama alatt
  a kamat mértékének meg kell egyeznie
  a kölcsön pénznemét kibocsátó
  központi bank által meghatározott aktív oldali rendelkezésre állás kamatlábával. [Mód. 46] |
| --- | --- |

c)

a kamatláb egyenlő a hitel időtartama alatt az Európai)
  a hitel időtartama alatt
  a kamat mértékének meg kell egyeznie
  a kölcsön pénznemét kibocsátó
  központi bank által meghatározott aktív oldali rendelkezésre állás kamatlábával. [Mód. 46]

Az egyes kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszereknek kölcsönadott teljes összeg nem haladhatja meg a 4a. cikk (8) bekezdésében említett kölcsönnyújtás céljára uniós szinten rendelkezésre álló teljes összeg 20 %-át.

Az első albekezdés b) pontja szerinti visszafizetésre éves részletekben is sor kerülhet, és a kamat megfizetése csak a visszafizetéskor esedékes.

(3)   Az ESMA megerősíti, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek, megállapítja az egyes befektetőkártalanítási rendszerek által nyújtandó kölcsön (2) bekezdés a) pontja alapján kiszámított összegét és a (2) bekezdés c) pontja szerint fizetendő kezdeti kamatlábat, valamint a kölcsön futamidejét.

Az ESMA a megerősítést az (1) bekezdés g) pontjában említett információkkal együtt eljuttatja a kölcsönt nyújtó rendszereknek az említett információk kölcsönt felvevő rendszerektől való beérkezését követő 15 munkanapon belül. A kölcsönt nyújtó rendszerek haladéktalanul, de a megerősítés és az információk ESMA-tól való kézhezvételét követő 15 munkanapon belül teljesítik a kölcsön kifizetését a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer felé.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer által előírt befizetések elegendőek legyenek a kölcsönvett összeg visszafizetéséhez és a finanszírozási célszint mielőbbi, de mindenképpen a kölcsön megkapásától számított tíz

  öt
  éven belüli visszaállításához. [Mód. 47]

Minden egyéb kártalanítási igény a hitelt nyújtó befektetőkártalanítási rendszer kártalanítási igényének van alárendelve. Az ilyen befektetőkártalanítási rendszert kiemelt hitelezőként kell kezelni, és mint ilyen, első helyen áll a kártalanítási rangsorban. [Mód. 48]

A második albekezdés sérelme nélkül a tagállamok más elsőbbségi sorrendet is felállíthatnak a különböző hitelezői kategóriák között. [Mód. 49]

(5)   A befektetőkártalanítási rendszerek közötti eredményes együttműködés elősegítése érdekében a rendszerek vagy – adott esetben – az illetékes hatóságok írásos együttműködési megállapodásokat kötnek. A megállapodások figyelembe veszik a
  személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i
  95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (26) meghatározott követelményeket. [Mód. 50]

Az illetékes hatóságok értesítik az ESMA-t az első albekezdésben említett megállapodások létezéséről és tartalmáról. Az ESMA véleményezheti ezeket a megállapodásokat az 1095/2010/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének g) pontja és 34. cikke alapján. Ha az illetékes hatóságok vagy a befektetőkártalanítási rendszerek nem tudnak megállapodásra jutni, vagy a megállapodás értelmezése vita tárgyát képezi, az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke alapján rendezi a nézetkülönbségeket.

Az első albekezdésben említett megállapodások hiánya nem befolyásolja a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdése szerinti befektetői kártalanítási igényeket. [Mód. 22]

| (6) | Az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  (1)   Amennyiben egy befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél, amely számára a 2. cikk (1) bekezdése előírja a valamely rendszerhez történő tartozást, nem teljesíti a rendszer tagjaként rá vonatkozó kötelezettségeket, a befektetési vállalkozás engedélyét vagy az ÁÉKBV engedélyét kiadó illetékes hatóságokat értesíteni kell, és a kártalanítási rendszerrel együttműködve minden szükséges intézkedést – szankció kiszabását is beleértve – meg kell hozni annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél teljesítse a kötelezettségeit.
  (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett intézkedések nem biztosítják a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél kötelezettségeinek betartását, a vállalkozást, ÁÉKBV-t, letétkezelőt vagy harmadik felet – az illetékes hatóságok kifejezett jóváhagyásával – legalább 12 hónapos

  hathónapos
  határidővel értesíthetik a befektetőkártalanítási rendszerből való kizárás szándékáról. A 2. cikk (2a) és (2c)

  2. cikk
  (
  2
  ) bekezdésében említett biztosítást az ezen időszak alatt végrehajtott befektetési ügyletek vagy ÁÉKBV tevékenységek tekintetében a befektetőkártalanítási rendszer továbbra is biztosítja. Ha az említett határidő lejártáig a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél nem teljesíti a kötelezettségeit, a befektetőkártalanítási rendszer – feltéve, hogy megkapja az illetékes hatóságok kifejezett jóváhagyását – kizárhatja az említett befektetési vállalkozást.
  (3)   A befektetőkártalanítási rendszerből kizárt befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél tovább folytathatja befektetési tevékenységét, ÁÉKBV tevékenységét, illetve megbízható befektetők és ÁÉKBV-k pénzügyi eszközeinek kezelésével, a következő feltételekkel:






  a) | még kizárása előtt a befektetési vállalkozás vagy harmadik fél alternatív kártalanítási megoldásokat vezetett be, amelyek biztosítják, hogy a befektetőket és az ÁÉKBV-t legalább a hivatalosan elismert rendszer által kínálttal egyenértékű biztosítás védje, és az alternatív kártalanítási megoldások jellemzői egyenértékűek a hivatalosan elismert rendszerével; |
| --- | --- | --- |

(6)

Az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   Amennyiben egy befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél, amely számára a 2. cikk (1) bekezdése előírja a valamely rendszerhez történő tartozást, nem teljesíti a rendszer tagjaként rá vonatkozó kötelezettségeket, a befektetési vállalkozás engedélyét vagy az ÁÉKBV engedélyét kiadó illetékes hatóságokat értesíteni kell, és a kártalanítási rendszerrel együttműködve minden szükséges intézkedést – szankció kiszabását is beleértve – meg kell hozni annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél teljesítse a kötelezettségeit.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett intézkedések nem biztosítják a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél kötelezettségeinek betartását, a vállalkozást, ÁÉKBV-t, letétkezelőt vagy harmadik felet – az illetékes hatóságok kifejezett jóváhagyásával – legalább 12 hónapos

  hathónapos
  határidővel értesíthetik a befektetőkártalanítási rendszerből való kizárás szándékáról. A 2. cikk (2a) és (2c)

  2. cikk
  (
  2
  ) bekezdésében említett biztosítást az ezen időszak alatt végrehajtott befektetési ügyletek vagy ÁÉKBV tevékenységek tekintetében a befektetőkártalanítási rendszer továbbra is biztosítja. Ha az említett határidő lejártáig a befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél nem teljesíti a kötelezettségeit, a befektetőkártalanítási rendszer – feltéve, hogy megkapja az illetékes hatóságok kifejezett jóváhagyását – kizárhatja az említett befektetési vállalkozást.

(3)   A befektetőkártalanítási rendszerből kizárt befektetési vállalkozás, ÁÉKBV, letétkezelő vagy harmadik fél tovább folytathatja befektetési tevékenységét, ÁÉKBV tevékenységét, illetve megbízható befektetők és ÁÉKBV-k pénzügyi eszközeinek kezelésével, a következő feltételekkel:

a)

még kizárása előtt a befektetési vállalkozás vagy harmadik fél alternatív kártalanítási megoldásokat vezetett be, amelyek biztosítják, hogy a befektetőket és az ÁÉKBV-t legalább a hivatalosan elismert rendszer által kínálttal egyenértékű biztosítás védje, és az alternatív kártalanítási megoldások jellemzői egyenértékűek a hivatalosan elismert rendszerével;

| b) | a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV engedélyezéséért felelős illetékes hatóság megerősítette, hogy az a) pontban említett feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV engedélyezéséért felelős illetékes hatóság megerősítette, hogy az a) pontban említett feltételek teljesülnek.

(4)   Amennyiben a (2) bekezdés értelmében kizárásra javasolt befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV nem képes alternatív intézkedéseket hozni a (3) bekezdésben elrendelt feltételeknek való megfelelés érdekében, a működési az engedélyét kiadó illetékes hatóságok

| a) | haladéktalanul bevonják annak a befektetési vállalkozásnak az engedélyét, amely számára az engedélyt kiadták; |
| --- | --- |

a)

haladéktalanul bevonják annak a befektetési vállalkozásnak az engedélyét, amely számára az engedélyt kiadták;

| b) | haladéktalanul bevonják az általuk jóváhagyott ÁÉKBV engedélyét.

  azt haladéktalanul bevonják tőle
  . |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul bevonják az általuk jóváhagyott ÁÉKBV engedélyét.

  azt haladéktalanul bevonják tőle
  .

(5)   Amennyiben a (2) bekezdés értelmében kizárásra javasolt letétkezelő vagy harmadik fél nem képes alternatív megoldásokkal megfelelni a (3) bekezdésben elrendelt feltételeknek, akkor nem engedélyezhető számára megbízások elfogadása a befektetők vagy ÁÉKBV-k eszközeinek kezelésére. [Mód. 51]

6. cikk

Egy befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV engedélyének visszavonása után a
  2. cikk

  (2a) és (2c) (
  2
  )
  bekezdésében
  említett biztosítás a visszavonásig teljesített befektetési ügyletekre továbbra is nyújtandó.”. [Mód. 52]

| (7) | A 8. és a 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  (1)   A 4. cikk (1) és (3) bekezdésében említett fedezet a befektetőnek biztosítás a befektetőknekaz ezen irányelv szerint ugyanazon befektetési vállalkozással vagy ugyanazon ÁÉKBV-velszembeni összesített kártalanítási igényére vonatkozik, a számlák mennyiségétől, pénznemétől és az Unión belüli elhelyezkedésétől függetlenül. [Mód. 53]

  (2)   A közös befektetési ügyletekben minden egyes befektető részesedését tekintetbe kell venni a 4. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti biztosítás kiszámításakor.

  Külön rendelkezések hiányában a kártalanítási igényeket egyenlően kell megosztani a befektetők között. [Mód. 54]



  Amennyiben egy befektető kártalanítási igényét nem lehet teljes mértékben kielégíteni, a befektetőt a kártalanítási igény teljes összegére ugyanaz a fedezeti hányad illeti meg. [Mód. 55]

  A tagállamok előírhatják, hogy az olyan közös befektetési ügyletekhez kapcsolódó kártalanítási igények, amelyek tekintetében két vagy több személy jogosult, mint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, társulás vagy hasonló természetű csoportosulás tagja, a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében meghatározott biztosítási összeghatár kiszámítása céljából összevontan és egyetlen befektető befektetéséből eredőként kezelhetők.
  (3)   Amennyiben egy befektető nem jogosult a pénzösszegre vagy az értékpapírokra

  eszközökre
  , az arra jogosult személynek kell kártalanításban részesülnie, feltéve hogy az illető személy azonosított vagy azonosítható a 2. cikk (2) és (2b)

  2. cikk (2) bekezdésében
  említett hatósági vagy bírósági határozat időpontját megelőzően.
  Amennyiben két vagy több személy jogosult, mindegyiküknek a pénzösszeg vagy az értékpapír

  eszközök
  kezelésére vonatkozó megállapodásban megállapított résztulajdonát kell figyelembe venni a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében megállapított összeghatárok kiszámításánál. [Mód. 56]


  9. cikk

  (1)   A befektetőkártalanítási rendszer megfelelő intézkedéseket hoz, hogy tájékoztassa a befektetőket a 2. cikk (2) és (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozatról, és – amennyiben jogosultak kártalanításra – a lehető leggyorsabban kártalanítsa őket. Meghatározhat egy időtartamot, amelyen belül elfogadja a kártalanítási igények bejelentését. Ez az időtartam nem lehet öt hónapnál rövidebb a 2. cikk (2) és (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozat időpontjától számítva vagy attól az időponttól kezdődően, amikor a hatósági vagy bírósági határozatot nyilvánosságra hozták. [Mód. 21]

  A rendszer nem hivatkozhat az első albekezdésben említett határidő leteltének tényére azért, hogy megtagadja a
  teljes
  kártalanítást egy olyan befektetőtől, aki nem tudta időben érvényesíteni a kártalanításhoz való jogát. [Mód. 57]



  A befektetési vállalkozások weboldalukon nyilvánosságra hoznak minden, a fedezet feltételeire és részletes szabályaira, valamint az ezen irányelv szerinti kártérítéshez jutás folyamatára vonatkozó információt. [Mód. 58]

  (2)   A befektetőkártalanítási rendszernek képesnek kell lennie a lehető leggyorsabban, de minden esetben a kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításától számított három hónapon belül kifizetni a befektető követelését.
  Kivételes esetekben a befektetőkártalanítási rendszer az illetékes hatóságokhoz fordulhat a határidő meghosszabbítása érdekében. Az ilyen meghosszabbítás nem haladhatja meg a három hónapot. Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják az ESMA-t a befektetőkártalanítási rendszernek megítélt határidő-hosszabbításról és a meghosszabbítást indokoló körülményekről.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek részt vehessenek olyan fizetésképtelenségi vagy bírósági eljárásokban, amelyek érinthetik a kártalanítási igény érvényességének és összegének a megállapítását.
  A harmadik albekezdés nem sérti a befektetőkártalanítási rendszerek azon jogát, hogy egyéb módszereket alkalmazzanak a kártalanítási igény érvényességének és összegének a megállapítására.
  Amennyiben a teljes összeg kifizetése nem történik meg a 2. cikk (2) vagy (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozattól számított kilenc hónapon belül, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszer a vonatkozó határozattól számított három hónapon belül ideiglenes részleges kártalanítás keretében kifizesse a kárigény előzetes vizsgálata alapján megállapított összeg egyharmadát. A fennmaradó összeg kifizetésére a kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításától számított három hónapon belül kerül sor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszer megfelelő eszközökkel rendelkezzen az ideiglenesen kifizetett összegek visszaszerzéséhez abban az esetben, ha a kárigény érvénytelennek bizonyul. [Mód. 21]

  A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján aktusokat fogad el a befektetők követeléseinek kezelésére vonatkozó eljárás és a 2. cikk (2b) és (2c) bekezdésében említett körülmények következtében az ÁÉKBV értékvesztésének kiszámítására vonatkozó technikai kritériumokat. meghatározása céljából.
  [Mód. 59]

  (3)   A (2) bekezdés első albekezdésében megállapított határidőtől függetlenül, ha a befektető vagy bármely, a befektetési ügyletből részesedésre számot tartó vagy abban érdekelt személy ellen
  a jelen irányelv hatálya alá tartozó pénzösszegekkel kapcsolatban
  büntetőeljárást kezdeményeznek a 2005/60/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott pénzmosás miatt vagy azzal kapcsolatban, a 2003/6/EK irányelv által tiltott magatartás miatt, vagy
  a terrorista csoportoknak a terrorista csoportok finanszírozása elleni küzdelem terén történő együttműködésről szóló, 1999. december 9-i tanácsi ajánlás hatálya alá tartozó közvetlen vagy közvetett finanszírozásával kapcsolatban,
  a befektetőkártalanítási rendszer a bíróság vagy az illetékes hatóság határozatának meghozataláig felfüggesztheti a kifizetést.”.[Mód. 60] |
| --- | --- |

(7)

A 8. és a 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   A 4. cikk (1) és (3) bekezdésében említett fedezet a befektetőnek biztosítás a befektetőknekaz ezen irányelv szerint ugyanazon befektetési vállalkozással vagy ugyanazon ÁÉKBV-velszembeni összesített kártalanítási igényére vonatkozik, a számlák mennyiségétől, pénznemétől és az Unión belüli elhelyezkedésétől függetlenül. [Mód. 53]

(2)   A közös befektetési ügyletekben minden egyes befektető részesedését tekintetbe kell venni a 4. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti biztosítás kiszámításakor.

Külön rendelkezések hiányában a kártalanítási igényeket egyenlően kell megosztani a befektetők között. [Mód. 54]

Amennyiben egy befektető kártalanítási igényét nem lehet teljes mértékben kielégíteni, a befektetőt a kártalanítási igény teljes összegére ugyanaz a fedezeti hányad illeti meg. [Mód. 55]

A tagállamok előírhatják, hogy az olyan közös befektetési ügyletekhez kapcsolódó kártalanítási igények, amelyek tekintetében két vagy több személy jogosult, mint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, társulás vagy hasonló természetű csoportosulás tagja, a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében meghatározott biztosítási összeghatár kiszámítása céljából összevontan és egyetlen befektető befektetéséből eredőként kezelhetők.

(3)   Amennyiben egy befektető nem jogosult a pénzösszegre vagy az értékpapírokra

  eszközökre
  , az arra jogosult személynek kell kártalanításban részesülnie, feltéve hogy az illető személy azonosított vagy azonosítható a 2. cikk (2) és (2b)

  2. cikk (2) bekezdésében
  említett hatósági vagy bírósági határozat időpontját megelőzően.

Amennyiben két vagy több személy jogosult, mindegyiküknek a pénzösszeg vagy az értékpapír

  eszközök
  kezelésére vonatkozó megállapodásban megállapított résztulajdonát kell figyelembe venni a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében megállapított összeghatárok kiszámításánál. [Mód. 56]

9. cikk

(1)   A befektetőkártalanítási rendszer megfelelő intézkedéseket hoz, hogy tájékoztassa a befektetőket a 2. cikk (2) és (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozatról, és – amennyiben jogosultak kártalanításra – a lehető leggyorsabban kártalanítsa őket. Meghatározhat egy időtartamot, amelyen belül elfogadja a kártalanítási igények bejelentését. Ez az időtartam nem lehet öt hónapnál rövidebb a 2. cikk (2) és (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozat időpontjától számítva vagy attól az időponttól kezdődően, amikor a hatósági vagy bírósági határozatot nyilvánosságra hozták. [Mód. 21]

A rendszer nem hivatkozhat az első albekezdésben említett határidő leteltének tényére azért, hogy megtagadja a
  teljes
  kártalanítást egy olyan befektetőtől, aki nem tudta időben érvényesíteni a kártalanításhoz való jogát. [Mód. 57]

A befektetési vállalkozások weboldalukon nyilvánosságra hoznak minden, a fedezet feltételeire és részletes szabályaira, valamint az ezen irányelv szerinti kártérítéshez jutás folyamatára vonatkozó információt. [Mód. 58]

(2)   A befektetőkártalanítási rendszernek képesnek kell lennie a lehető leggyorsabban, de minden esetben a kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításától számított három hónapon belül kifizetni a befektető követelését.

Kivételes esetekben a befektetőkártalanítási rendszer az illetékes hatóságokhoz fordulhat a határidő meghosszabbítása érdekében. Az ilyen meghosszabbítás nem haladhatja meg a három hónapot. Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják az ESMA-t a befektetőkártalanítási rendszernek megítélt határidő-hosszabbításról és a meghosszabbítást indokoló körülményekről.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek részt vehessenek olyan fizetésképtelenségi vagy bírósági eljárásokban, amelyek érinthetik a kártalanítási igény érvényességének és összegének a megállapítását.

A harmadik albekezdés nem sérti a befektetőkártalanítási rendszerek azon jogát, hogy egyéb módszereket alkalmazzanak a kártalanítási igény érvényességének és összegének a megállapítására.

Amennyiben a teljes összeg kifizetése nem történik meg a 2. cikk (2) vagy (2b) bekezdésében említett hatósági vagy bírósági határozattól számított kilenc hónapon belül, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszer a vonatkozó határozattól számított három hónapon belül ideiglenes részleges kártalanítás keretében kifizesse a kárigény előzetes vizsgálata alapján megállapított összeg egyharmadát. A fennmaradó összeg kifizetésére a kártalanítási igény érvényességének és összegének megállapításától számított három hónapon belül kerül sor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszer megfelelő eszközökkel rendelkezzen az ideiglenesen kifizetett összegek visszaszerzéséhez abban az esetben, ha a kárigény érvénytelennek bizonyul. [Mód. 21]

A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján aktusokat fogad el a befektetők követeléseinek kezelésére vonatkozó eljárás és a 2. cikk (2b) és (2c) bekezdésében említett körülmények következtében az ÁÉKBV értékvesztésének kiszámítására vonatkozó technikai kritériumokat. meghatározása céljából.
  [Mód. 59]

(3)   A (2) bekezdés első albekezdésében megállapított határidőtől függetlenül, ha a befektető vagy bármely, a befektetési ügyletből részesedésre számot tartó vagy abban érdekelt személy ellen
  a jelen irányelv hatálya alá tartozó pénzösszegekkel kapcsolatban
  büntetőeljárást kezdeményeznek a 2005/60/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott pénzmosás miatt vagy azzal kapcsolatban, a 2003/6/EK irányelv által tiltott magatartás miatt, vagy
  a terrorista csoportoknak a terrorista csoportok finanszírozása elleni küzdelem terén történő együttműködésről szóló, 1999. december 9-i tanácsi ajánlás hatálya alá tartozó közvetlen vagy közvetett finanszírozásával kapcsolatban,
  a befektetőkártalanítási rendszer a bíróság vagy az illetékes hatóság határozatának meghozataláig felfüggesztheti a kifizetést.”.[Mód. 60]

| (8) | A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden egyes befektetési vállalkozás és ÁÉKBV megtegye a megfelelő intézkedéseket abból a célból, hogy a jelenlegi és a leendő befektetők rendelkezésére bocsássák az ahhoz szükséges információkat, hogy azonosíthassák, melyik befektetőkártalanítási rendszerhez tartozik a befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV és Unión belüli leányvállalatai, vagy milyen alternatív megoldás áll rendelkezésükre a 2. cikk (1) bekezdésének második albekezdése vagy az 5. cikk (3) bekezdése szerint. A befektetőket tájékoztatni kell a befektetőkártalanítási rendszer feltételeiről vagy bármely lehetséges alternatív megoldásról, beleértve a befektetőkártalanítási rendszer által nyújtott biztosítás összegét és hatókörét, valamint a tagállam által az e tekintetben megállapított szabályokról. Ezeket az információkat könnyen érthető formában kell közzétenni. [Mód. 61]

  Kérésre információt kell nyújtani a kártalanításra vonatkozó feltételekről és a kártalanítás igényléséhez szükséges eljárásról is.
  Az információnak hitelesnek, világosnak és nem félrevezetőnek kell lennie, továbbá különösképpen részletesen ismertetnie kell a vonatkozó befektetőkártalanítási rendszer által biztosított helyzeteket és igényeket, valamint azt, hogy miként alkalmazható a határokon átnyúló helyzetekben. Az információknak a rendszer által nem biztosított helyzetekről és kárigényekről is példákat kell tartalmaznia.


  (1a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy egyértelmű és átlátható információként szerepeljen a befektetési vállalkozás által a befektetőkártalanítási rendszerbe befizetett összeg. A jelenlegi és a leendő befektetőt egyértelműen tájékoztatni kell arról, hogy mekkora összeget kell befizetnie a rendszerbe, akár befektetése százalékában, akár befektetésén túli összeg formájában határozzák azt meg.
  ”
  . [Mód. 62] |
| --- | --- |

(8)

A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden egyes befektetési vállalkozás és ÁÉKBV megtegye a megfelelő intézkedéseket abból a célból, hogy a jelenlegi és a leendő befektetők rendelkezésére bocsássák az ahhoz szükséges információkat, hogy azonosíthassák, melyik befektetőkártalanítási rendszerhez tartozik a befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV és Unión belüli leányvállalatai, vagy milyen alternatív megoldás áll rendelkezésükre a 2. cikk (1) bekezdésének második albekezdése vagy az 5. cikk (3) bekezdése szerint. A befektetőket tájékoztatni kell a befektetőkártalanítási rendszer feltételeiről vagy bármely lehetséges alternatív megoldásról, beleértve a befektetőkártalanítási rendszer által nyújtott biztosítás összegét és hatókörét, valamint a tagállam által az e tekintetben megállapított szabályokról. Ezeket az információkat könnyen érthető formában kell közzétenni. [Mód. 61]

Kérésre információt kell nyújtani a kártalanításra vonatkozó feltételekről és a kártalanítás igényléséhez szükséges eljárásról is.

Az információnak hitelesnek, világosnak és nem félrevezetőnek kell lennie, továbbá különösképpen részletesen ismertetnie kell a vonatkozó befektetőkártalanítási rendszer által biztosított helyzeteket és igényeket, valamint azt, hogy miként alkalmazható a határokon átnyúló helyzetekben. Az információknak a rendszer által nem biztosított helyzetekről és kárigényekről is példákat kell tartalmaznia.

(1a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy egyértelmű és átlátható információként szerepeljen a befektetési vállalkozás által a befektetőkártalanítási rendszerbe befizetett összeg. A jelenlegi és a leendő befektetőt egyértelműen tájékoztatni kell arról, hogy mekkora összeget kell befizetnie a rendszerbe, akár befektetése százalékában, akár befektetésén túli összeg formájában határozzák azt meg.
  ”
  . [Mód. 62]

| (9) | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk

  (1)   A nemzeti jogból eredő bármely jog sérelme nélkül a befektetők kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő befektetőkártalanítási rendszerek kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvehetik az említett befektetőket a felszámolási eljárásban érintetteket megillető jogokat. [Mód. 63]

  (2)   Amennyiben a 2. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a befektetők pénzügyi eszközeit befektetési ügyletekkel összefüggésben kezelő harmadik fél pénzügyi helyzete miatt veszteség keletkezik, a befektetők kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő befektetőkártalanítási rendszerek kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvehetik a befektetőt vagy a befektetési vállalkozást megillető jogokat a felszámolási eljárásban.

  (3)   Abban az esetben, ha a 2. cikk (2c) bekezdése szerint az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél pénzügyi helyzete miatt veszteség keletkezik, az ÁÉKBV befektetésijegy-tulajdonosainak kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő rendszerek jogosultak, hogy kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvegyék ÁÉKBV befektetésijegy-tulajdonost vagy az ÁÉKBV-t megillető jogokat a felszámolási eljárásban.
  [Mód. 64]

  (4)   Amennyiben egy befektető pénzügyi eszközeit befektetési ügylettel összefüggésben kezelő harmadik fél, vagy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél olyan harmadik országban van, melynek igazságszolgáltatási rendszere nem teszi lehetővé a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV jogainak átruházását a befektetőkártalanítási rendszerre, a tagállam gondoskodik arról, hogy a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV visszafizesse a befektetőkártalanítási rendszernek a felszámolási eljárásban általa kapott kifizetések összegével megegyező összegeket.”. [Mód. 65] |
| --- | --- |

(9)

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   A nemzeti jogból eredő bármely jog sérelme nélkül a befektetők kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő befektetőkártalanítási rendszerek kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvehetik az említett befektetőket a felszámolási eljárásban érintetteket megillető jogokat. [Mód. 63]

(2)   Amennyiben a 2. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a befektetők pénzügyi eszközeit befektetési ügyletekkel összefüggésben kezelő harmadik fél pénzügyi helyzete miatt veszteség keletkezik, a befektetők kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő befektetőkártalanítási rendszerek kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvehetik a befektetőt vagy a befektetési vállalkozást megillető jogokat a felszámolási eljárásban.

(3)   Abban az esetben, ha a 2. cikk (2c) bekezdése szerint az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél pénzügyi helyzete miatt veszteség keletkezik, az ÁÉKBV befektetésijegy-tulajdonosainak kártalanítása céljából kifizetéseket teljesítő rendszerek jogosultak, hogy kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvegyék ÁÉKBV befektetésijegy-tulajdonost vagy az ÁÉKBV-t megillető jogokat a felszámolási eljárásban.
  [Mód. 64]

(4)   Amennyiben egy befektető pénzügyi eszközeit befektetési ügylettel összefüggésben kezelő harmadik fél, vagy az ÁÉKBV eszközeinek kezelésével megbízott letétkezelő vagy harmadik fél olyan harmadik országban van, melynek igazságszolgáltatási rendszere nem teszi lehetővé a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV jogainak átruházását a befektetőkártalanítási rendszerre, a tagállam gondoskodik arról, hogy a befektetési vállalkozás vagy az ÁÉKBV visszafizesse a befektetőkártalanítási rendszernek a felszámolási eljárásban általa kapott kifizetések összegével megegyező összegeket.”. [Mód. 65]

| (10) | A szöveg a következő 13a., 13b. és 13c. cikkel egészül ki:

  „13a. cikk

  (1)   A Bizottság felhatalmazást kap
  a 4a. cikk (2), (8) és (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. E felhatalmazás határozatlan időre szól.

  az e cikkben meghatározott feltételek mellett kap hatáskört felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.




  (1a)
     
  A Bizottság 4. cikk (1a) bekezdésében,
  4a. cikk (2)
  bekezdésének (2) és (3) albekezdésében
  ,
  4a. cikk
  (
  3a) bekezdésében,
  4a. cikk
  (3c)
  bekezdésének
  harmadik albekezdésében,
  4a. cikk (9) bekezdésében és 9. cikk (2) bekezdésének hatodik albekezdésében említett felhatalmazása
  négyéves időtartamra szól a ... (27)



  -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a négyéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabodik a korábbival megegyező időtartamra
  .


  (1b)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (1a) bekezdésében, a 4a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében, a 4a. cikk (3a) bekezdésében, a 4a. cikk (3c) bekezdésének harmadik albekezdésében, a 4a. cikk (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésének hatodik albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (2a)
     
  A 4. cikk (1a) bekezdésének, a 4a. cikk (2) bekezdése második és harmadik albekezdésének, a 4a. cikk (3a) bekezdésének, a 4a. cikk (3c) bekezdése harmadik albekezdésének, a 4a. cikk (9) bekezdésének és a 9. cikk (2) bekezdése hatodik albekezdésének értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament,
  sem
  a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.


  (3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 13b. és 13c. cikk határozza meg.



  13b. cikk



  (1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 4a. cikk (2) bekezdésében, a 4a. cikk (8) bekezdésében, a 4a. cikk (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított felhatalmazást.

  (2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás lehetséges indokait.


  (3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  13c. cikk



  (1)   Az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.


  (2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és az aktus az annak rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust.


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.


  (3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.”[Mód. 66] |
| --- | --- |

(10)

A szöveg a következő 13a., 13b. és 13c. cikkel egészül ki:

„13a. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap
  a 4a. cikk (2), (8) és (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. E felhatalmazás határozatlan időre szól.

  az e cikkben meghatározott feltételek mellett kap hatáskört felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(1a)
     
  A Bizottság 4. cikk (1a) bekezdésében,
  4a. cikk (2)
  bekezdésének (2) és (3) albekezdésében
  ,
  4a. cikk
  (
  3a) bekezdésében,
  4a. cikk
  (3c)
  bekezdésének
  harmadik albekezdésében,
  4a. cikk (9) bekezdésében és 9. cikk (2) bekezdésének hatodik albekezdésében említett felhatalmazása
  négyéves időtartamra szól a ... (27)



  -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a négyéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabodik a korábbival megegyező időtartamra
  .

(1b)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (1a) bekezdésében, a 4a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében, a 4a. cikk (3a) bekezdésében, a 4a. cikk (3c) bekezdésének harmadik albekezdésében, a 4a. cikk (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésének hatodik albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2a)
     
  A 4. cikk (1a) bekezdésének, a 4a. cikk (2) bekezdése második és harmadik albekezdésének, a 4a. cikk (3a) bekezdésének, a 4a. cikk (3c) bekezdése harmadik albekezdésének, a 4a. cikk (9) bekezdésének és a 9. cikk (2) bekezdése hatodik albekezdésének értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament,
  sem
  a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 13b. és 13c. cikk határozza meg.

13b. cikk

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 4a. cikk (2) bekezdésében, a 4a. cikk (8) bekezdésében, a 4a. cikk (9) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

13c. cikk

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és az aktus az annak rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.”[Mód. 66]

| (11) | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „14a. cikk

  A tagállamok az információk cseréjéről harmadik országok illetékes hatóságaival együttműködési megállapodásokat köthetnek a 2004/39/EK irányelv 63. cikkének és a 2009/65/EK irányelv 102. cikkének megfelelően.”. |
| --- | --- |

(11)

A következő cikk kerül beillesztésre:

„14a. cikk

A tagállamok az információk cseréjéről harmadik országok illetékes hatóságaival együttműködési megállapodásokat köthetnek a 2004/39/EK irányelv 63. cikkének és a 2009/65/EK irányelv 102. cikkének megfelelően.”.

| (12) | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelv II. melléklete I. szakaszának 1–4. pontjában említett hivatásos befektetők.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelv II. melléklete I. szakaszának 1–4. pontjában említett hivatásos befektetők.”;

| b) | a 2., 3. és 8. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 2., 3. és 8. pontot el kell hagyni.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb ... (28) -ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket ... (29)-tól/-től alkalmazzák, kivéve a 4b. cikket átültető rendelkezéseket, amelyeket 2013. december 31-től kell alkalmazni.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

(2a)
     
  Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a csatlakozási szerződések révén a 97/9/EK irányelv 4. cikkének átültetése tekintetében átmeneti időszakot élvező tagállamok az átmeneti időszak lejártának időpontjától kötelesek megfelelni az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseinek. [Mód. 67]

2a. cikk

Jelentés és felülvizsgálat

Az ESMA 2012. december 31-ig értékeli az ezen irányelv értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A Bizottság 2012. július 31-ig, az érdekeltekkel folytatott nyílt konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben elemzi a befektetőkártalanítási rendszert kiegészítő vagy annak helyébe lépő, biztosítási szerződéseken alapuló rendszer bevezetésének előnyeit és hátrányait.

Tekintet nélkül arra, hogy befektetési vállalkozáson keresztül közvetlenül, vagy ÁÉKBV-n keresztül közvetetten fektetnek be, a befektetők azonos szintű védelmének biztosítása érdekében a jelentésnek az ÁÉKBV-letétkezelőkre vonatkozó készülőben lévő bizottsági javaslat tükrében és az érdekeltekkel folytatott nyílt konzultációt követően fel kell tárnia a szabályozási hiányosságokat – ideértve a kártalanítás egységességét –, és fel kell mérnie a 97/9/EK irányelvnek az ÁÉKBV-kra történő kiterjesztésének költségeit és előnyeit. Szükség esetén a jelentésnek jogalkotási javaslatot kell tartalmaznia a hatály ÁÉKBV-kra történő kiterjesztésének gyakorlati megvalósítását illetően.”.

  [Mód. 68 és a helyesbités (30) 2. pontja]

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 99., 2011.3.31., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. július 5-i álláspontja.

2

(3)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

3

(4)  HL L 84., 1997.3.26., 22. o.

4

(5)  HL L 141., 1993.6.11., 27. o.

5

(6)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

7

(8)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

8

(9)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

9

(10)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

10

(11)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

11

(12)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.”;

12

(13)  
  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

13

HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

(14)  HL L 331.2010.12.15., 84. o.”;

14

(15)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

15

(16)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.”.

16

(17)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

17

(18)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

18

(19)  

  HL C 373., 1999.12.23., 1. o.
  ”. [Mód. 23]

19

HL C 373., 1999.12.23., 1. o.

[Mód. 23]

(20)

20

| (+) | A módosító irányelv hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

(+)

+

A módosító irányelv hatálybalépésének időpontja.

(21)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

21

(22)

22

| (+) | Két évvel jelen módosító rányelv hatálybalépése után. |
| --- | --- |

(+)

+

Két évvel jelen módosító rányelv hatálybalépése után.

(23)

23

| (++) | Jelen módosító irányelv hatálybalépése után öt évvel. |
| --- | --- |

(++)

++

Jelen módosító irányelv hatálybalépése után öt évvel

(24)  

  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

24

HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

(25)

25

| (+++) | Öt évvel e módosító irányelv hatálybalépése után. |
| --- | --- |

(+++)

+++

Öt évvel e módosító irányelv hatálybalépése után.

(26)  
  HL L 84., 1997.3.22., 22. o.


  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

26

HL L 84., 1997.3.22., 22. o.

HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”

(27)

27

| (+) | A módosító irányelv hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

(+)

+

A módosító irányelv hatálybalépésének időpontja.

(28)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül.

28

(29)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül.

29

(30)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

30

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/350 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/350

---

2011. július 5., keddA tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség ***I

P7_TA(2011)0314

Az Európai Parlament 2011. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

2013/C 33 E/38

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0375), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0375),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0178/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0178/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 9-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 9-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2011. január 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2011. január 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0170/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54, 2011.2.19., 51. o.

(2)  HL C 104., 2011.4.2, 62. o.

---

2011. július 5., keddP7_TC1-COD(2010)0208

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 5-én került elfogadásra a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 114.[...] cikkére

  192. cikke (1) bekezdésére
  , [Mód. 1.]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) átfogó jogi keretet hoz létre a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezésére, amely teljes egészében alkalmazandó az Unióban vetőmagként vagy más növényszaporító anyagként termesztési céllal hasznosítandó GMO-kra (a továbbiakban: termesztési célú GMO-k). |
| --- | --- |

(1)

A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) átfogó jogi keretet hoz létre a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezésére, amely teljes egészében alkalmazandó az Unióban vetőmagként vagy más növényszaporító anyagként termesztési céllal hasznosítandó GMO-kra (a továbbiakban: termesztési célú GMO-k).

| (2) | Az említett jogi aktusok akként rendelkeznek, hogy a termesztési célú GMO-kat külön kockázatértékelésnek kell alávetni, mielőtt forgalmazásukat engedélyeznék az Unió piacán,
  a 2001/18/EK irányelv II. mellékletének megfelelően figyelembe véve a GMO-k emberi egészségre és a környezetre gyakorolt közvetlen és közvetett, azonnali és késleltetett, valamint hosszú távú halmozódó hatásait
  . Az engedélyezési eljárás célja, hogy biztosítsa az emberi élet és egészség, az állati egészség és jóllét, valamint a környezet és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét, egyúttal biztosítva a belső piac hatékony működését.
  Az Unió egész területén el kell érni és fenn kell tartani az egészség és a környezet egyformán magas szintű védelmét. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Az említett jogi aktusok akként rendelkeznek, hogy a termesztési célú GMO-kat külön kockázatértékelésnek kell alávetni, mielőtt forgalmazásukat engedélyeznék az Unió piacán,
  a 2001/18/EK irányelv II. mellékletének megfelelően figyelembe véve a GMO-k emberi egészségre és a környezetre gyakorolt közvetlen és közvetett, azonnali és késleltetett, valamint hosszú távú halmozódó hatásait
  . Az engedélyezési eljárás célja, hogy biztosítsa az emberi élet és egészség, az állati egészség és jóllét, valamint a környezet és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét, egyúttal biztosítva a belső piac hatékony működését.
  Az Unió egész területén el kell érni és fenn kell tartani az egészség és a környezet egyformán magas szintű védelmét. [Mód. 2]

| (2a) | A Bizottságnak és a tagállamoknak mindenekelőtt biztosítaniuk kell a Környezetvédelmi Tanács 2008. december 4-én elfogadott következtetéseinek végrehajtását, azaz a 2001/18/EK irányelv GMO-k kockázatértékeléséről szóló II. mellékletében meghatározott jogi követelmények megfelelő végrehajtását. Különösen a géntechnológiával módosított növények környezetre gyakorolt hosszú távú hatását, valamint a nem célszervezetekre gyakorolt lehetséges hatását kell szigorúan felmérni; megfelelően figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított növények termesztésére kijelölt fogadó környezet és földrajzi területek jellemzőit; továbbá vizsgálni kell a gyomirtószer-rezisztens, géntechnológiával módosított növények miatt a gyomirtók használatában bekövetkező változások lehetséges környezeti hatásait. A Bizottságnak különösképpen gondoskodnia kell a GMO-k kockázatértékelésére vonatkozó felülvizsgált iránymutatások elfogadásáról. Ezen iránymutatásoknak nem kizárólag a lényegi egyenértékűség elvén vagy egy összehasonlító biztonsági értékelésre épülő koncepción kell alapulniuk, és lehetővé kell tenniük a közvetlen és közvetett hosszú távú hatások, valamint a még nyitott tudományos kérdések egyértelmű azonosítását. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak (EFSA) és a tagállamoknak törekedniük kell egy olyan, tudományos szervezetekből álló, kiterjedt hálózat létrehozására, amelyben minden tudományág ökológiai kérdésekkel foglalkoznakjelen van, azok is, amelyek, és együtt kell működniük a tudományos szakvélemények közötti bármilyen lehetséges eltérés korai azonosítása érdekében a vitatott tudományos kérdések megoldása vagy tisztázása végett. A Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő esetleges veszélyekre irányuló független kutatások számára rendelkezésre álljanak a szükséges források, továbbá hogy szellemi tulajdonjogok érvényesítése ne akadályozza a független kutatók hozzáférését bármely szükséges anyaghoz. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(2a)

A Bizottságnak és a tagállamoknak mindenekelőtt biztosítaniuk kell a Környezetvédelmi Tanács 2008. december 4-én elfogadott következtetéseinek végrehajtását, azaz a 2001/18/EK irányelv GMO-k kockázatértékeléséről szóló II. mellékletében meghatározott jogi követelmények megfelelő végrehajtását. Különösen a géntechnológiával módosított növények környezetre gyakorolt hosszú távú hatását, valamint a nem célszervezetekre gyakorolt lehetséges hatását kell szigorúan felmérni; megfelelően figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított növények termesztésére kijelölt fogadó környezet és földrajzi területek jellemzőit; továbbá vizsgálni kell a gyomirtószer-rezisztens, géntechnológiával módosított növények miatt a gyomirtók használatában bekövetkező változások lehetséges környezeti hatásait. A Bizottságnak különösképpen gondoskodnia kell a GMO-k kockázatértékelésére vonatkozó felülvizsgált iránymutatások elfogadásáról. Ezen iránymutatásoknak nem kizárólag a lényegi egyenértékűség elvén vagy egy összehasonlító biztonsági értékelésre épülő koncepción kell alapulniuk, és lehetővé kell tenniük a közvetlen és közvetett hosszú távú hatások, valamint a még nyitott tudományos kérdések egyértelmű azonosítását. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak (EFSA) és a tagállamoknak törekedniük kell egy olyan, tudományos szervezetekből álló, kiterjedt hálózat létrehozására, amelyben minden tudományág ökológiai kérdésekkel foglalkoznakjelen van, azok is, amelyek, és együtt kell működniük a tudományos szakvélemények közötti bármilyen lehetséges eltérés korai azonosítása érdekében a vitatott tudományos kérdések megoldása vagy tisztázása végett. A Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő esetleges veszélyekre irányuló független kutatások számára rendelkezésre álljanak a szükséges források, továbbá hogy szellemi tulajdonjogok érvényesítése ne akadályozza a független kutatók hozzáférését bármely szükséges anyaghoz. [Mód. 44]

| (2b) | E rendelet keretében és végrehajtása során figyelembe kell venni az elővigyázatosság elvét. [Mód. 46] |
| --- | --- |

(2b)

E rendelet keretében és végrehajtása során figyelembe kell venni az elővigyázatosság elvét. [Mód. 46]

| (3) | A forgalomba hozatal engedélyezése mellett a géntechnológiával módosított fajtáknak meg kell felelniük a vetőmagvakra és növényszaporító anyagokra vonatkozó uniós jogszabályokban, elsőrsorban pedig a a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvben (6), a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvben (7), a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvben (8), a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról szóló, 1998. július 20-i 98/56/EK tanácsi irányelvben (9), az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 1999/105/EK tanácsi irányelvben (10), a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvben (11), a répavetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvben (12), a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvben (13), a vetőburgonya forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/56/EK irányelvben (14), az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK irányelvben (15),valamint a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvben (16) előírt követelményeknek. A 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelv tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy bizonyos, pontosan meghatározott feltételek mellett területük egészén vagy egyes részein megtiltsák egyes fajták használatát, vagy megfelelő feltételeket határozzanak meg egyes fajták termesztéséhez. |
| --- | --- |

(3)

A forgalomba hozatal engedélyezése mellett a géntechnológiával módosított fajtáknak meg kell felelniük a vetőmagvakra és növényszaporító anyagokra vonatkozó uniós jogszabályokban, elsőrsorban pedig a a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvben (6), a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvben (7), a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvben (8), a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról szóló, 1998. július 20-i 98/56/EK tanácsi irányelvben (9), az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 1999/105/EK tanácsi irányelvben (10), a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvben (11), a répavetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvben (12), a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvben (13), a vetőburgonya forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/56/EK irányelvben (14), az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK irányelvben (15),valamint a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvben (16) előírt követelményeknek. A 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelv tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy bizonyos, pontosan meghatározott feltételek mellett területük egészén vagy egyes részein megtiltsák egyes fajták használatát, vagy megfelelő feltételeket határozzanak meg egyes fajták termesztéséhez.

| (4) | Amint valamely GMO-t a GMO-kra vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően termesztési céllal engedélyeztek, és az a forgalomba hozni kívánt fajtát tekintve megfelel a vetőmagvak és a növényszaporító anyagok forgalmazásáról szóló uniós jogszabályokban foglalt követelményeknek, a tagállamok – kivéve az uniós jogszabályokban előírt feltételek mellett – területükön nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják annak szabad kereskedelmét. |
| --- | --- |

(4)

Amint valamely GMO-t a GMO-kra vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően termesztési céllal engedélyeztek, és az a forgalomba hozni kívánt fajtát tekintve megfelel a vetőmagvak és a növényszaporító anyagok forgalmazásáról szóló uniós jogszabályokban foglalt követelményeknek, a tagállamok – kivéve az uniós jogszabályokban előírt feltételek mellett – területükön nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják annak szabad kereskedelmét.

| (4a) | Figyelembe véve a tudományos bizonyítékok fontosságát a GMO-k betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó döntések meghozatala szempontjából, az EFSA-nak és a tagállamoknak eseti alapon össze kell gyűjteniük és évente nyilvánosságra kell hozniuk a GMO-kkal kapcsolatos kockázatok, és a GMO-k véletlenszerű jelenlétét, a GMO-szennyeződést, illetve a környezet vagy az emberi egészség GMO-k általi veszélyeztetettségét igazoló bizonyítékok vonatkozásában végzett kutatás eredményeit. Tekintettel a szakértői vélemények magas költségeire, a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a kutatóintézetek és a nemzeti akadémiák közötti együttműködést. [Mód 4.] |
| --- | --- |

(4a)

Figyelembe véve a tudományos bizonyítékok fontosságát a GMO-k betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó döntések meghozatala szempontjából, az EFSA-nak és a tagállamoknak eseti alapon össze kell gyűjteniük és évente nyilvánosságra kell hozniuk a GMO-kkal kapcsolatos kockázatok, és a GMO-k véletlenszerű jelenlétét, a GMO-szennyeződést, illetve a környezet vagy az emberi egészség GMO-k általi veszélyeztetettségét igazoló bizonyítékok vonatkozásában végzett kutatás eredményeit. Tekintettel a szakértői vélemények magas költségeire, a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a kutatóintézetek és a nemzeti akadémiák közötti együttműködést. [Mód 4.]

| (5) | Az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy a GMO-termesztés kérdése a tagállamokat – központi, regionális vagy helyi szinten – intenzíven foglalkoztatja. A GMO-k forgalomba hozatalával és behozatalával összefüggő

  kérdésekkel ellentétben,kérdéseket



  amelyeket

  továbbra is uniós szinten

  szabályoznának



  kell szabályozni
  a belső piac megőrzése érdekében

  ,.




  a GMO-termesztést


  jelentős helyi/regionális dimenzióval
  rendelkező kérdésnek tekintik
  .

  A termesztés kérdése bizonyos szinteken több rugalmasságot kívánhat, mivel
  jelentős helyi/regionális
  és/vagy
  területi dimenzióval
  rendelkezik, és a tagállamok önrendelkezésére nézve különös jelentőséggel bír
  .
  Az uniós engedélyezési eljárást nem érintheti hátrányosan az ilyen jellegű rugalmasság. Ugyanakkor előfordulhat, hogy a harmonizált környezeti és egészségügyi kockázatértékelés nem tér ki a GMO-termesztés különböző régiókban és helyi ökoszisztémákban kifejtett valamennyi lehetséges hatására.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy

  szabályokat



  kötelező erejű jogi aktusokat
  fogadjanak el azoknak a GMO-knak a saját területükön való termesztéséről, amelyeket az Unió piacán már hivatalosan forgalomba hoztak. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(5)

Az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy a GMO-termesztés kérdése a tagállamokat – központi, regionális vagy helyi szinten – intenzíven foglalkoztatja. A GMO-k forgalomba hozatalával és behozatalával összefüggő

  kérdésekkel ellentétben,kérdéseket



  amelyeket

  továbbra is uniós szinten

  szabályoznának



  kell szabályozni
  a belső piac megőrzése érdekében

  ,.




  a GMO-termesztést


  jelentős helyi/regionális dimenzióval
  rendelkező kérdésnek tekintik
  .

  A termesztés kérdése bizonyos szinteken több rugalmasságot kívánhat, mivel
  jelentős helyi/regionális
  és/vagy
  területi dimenzióval
  rendelkezik, és a tagállamok önrendelkezésére nézve különös jelentőséggel bír
  .
  Az uniós engedélyezési eljárást nem érintheti hátrányosan az ilyen jellegű rugalmasság. Ugyanakkor előfordulhat, hogy a harmonizált környezeti és egészségügyi kockázatértékelés nem tér ki a GMO-termesztés különböző régiókban és helyi ökoszisztémákban kifejtett valamennyi lehetséges hatására.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy

  szabályokat



  kötelező erejű jogi aktusokat
  fogadjanak el azoknak a GMO-knak a saját területükön való termesztéséről, amelyeket az Unió piacán már hivatalosan forgalomba hoztak. [Mód. 5]

| (6) | Mindezeket figyelembe véve, a szubszidiaritás elvének megfelelően indokoltnak tűnik nagyobb

  döntési szabadságot rugalmasságot
  biztosítani a tagállamok számára

  abban a kérdésben



  annak eldöntésében
  , hogy kívánnak-e géntechnológiával módosított növényeket termeszteni területükön anélkül, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési rendszer módosulna, valamint függetlenül azoktól az intézkedésektől, amelyeket a tagállamok a 2001/18/EK irányelv 26a. cikkének alkalmazásában annak érdekében

  hozhatnakkötelesek hozni
  , hogy kiküszöböljék elkerüljék a GMO-k
  saját területükön és a szomszédos tagállamok határ menti területein
  egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(6)

Mindezeket figyelembe véve, a szubszidiaritás elvének megfelelően indokoltnak tűnik nagyobb

  döntési szabadságot rugalmasságot
  biztosítani a tagállamok számára

  abban a kérdésben



  annak eldöntésében
  , hogy kívánnak-e géntechnológiával módosított növényeket termeszteni területükön anélkül, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési rendszer módosulna, valamint függetlenül azoktól az intézkedésektől, amelyeket a tagállamok a 2001/18/EK irányelv 26a. cikkének alkalmazásában annak érdekében

  hozhatnakkötelesek hozni
  , hogy kiküszöböljék elkerüljék a GMO-k
  saját területükön és a szomszédos tagállamok határ menti területein
  egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását. [Mód. 6]

| (7) | Engedélyezni kell tehát a tagállamoknak, hogy
  eseti elbírálás alapján
  korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el

  valamennyi GMO vagy

  egyes GMO-fajták,
  vagy a GMO-k bizonyos csoportjai vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén történő termesztésére vonatkozóan, és ezeket az intézkedéseket – amennyiben azt indokoltnak tartják – az érintett GMO-k engedélyezésének, engedélye meghosszabbításának vagy a forgalomból való kivonásának valamennyi szakaszában módosítsák. Ugyanez lenne érvényes

  A növénytermesztés szorosan kapcsolódik a földhasználathoz és a növény- és állatvilág megőrzéséhez, amely kérdések tekintetében a tagállamok jelentős hatáskörökkel rendelkeznek. Az ilyen intézkedések elfogadása tagállamok számára biztosított lehetőségének
  vonatkoznia kell a vetőmagvak és növényszaporító anyagok géntechnológiával módosított fajtáira is, amelyeket a vetőmagvak és növényszaporító anyagok forgalmazására vonatkozó jogszabályoknak, különösen a 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelvnek megfelelően hoztak forgalomba. Bármely ilyen intézkedésnek kizárólag a GMO-k termesztésére, és nem pedig a géntechnológiával módosított vetőmagvak és szaporítóanyagok – önálló termékként, más termékek összetevőjeként, valamint terméseikből készült termékként történő – szabad kereskedelmére és behozatalára vonatkoznának.kell vonatkoznia. Hasonlóképpen nem vonatkoznának a vetőmagvak és növényszaporító anyagok nem géntechnológiával módosított azon fajtáinak termesztésére, amelyekben az EU-ban engedélyezett GMO-k véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen előfordulását észlelték.

  Ezen intézkedéseknek valamennyi érintett gazdasági szereplő számára – ideértve a termesztőket is – elegendő időt kell hagynia az alkalmazkodásra. [Mód. 7 ] |
| --- | --- |

(7)

Engedélyezni kell tehát a tagállamoknak, hogy
  eseti elbírálás alapján
  korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el

  valamennyi GMO vagy

  egyes GMO-fajták,
  vagy a GMO-k bizonyos csoportjai vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén történő termesztésére vonatkozóan, és ezeket az intézkedéseket – amennyiben azt indokoltnak tartják – az érintett GMO-k engedélyezésének, engedélye meghosszabbításának vagy a forgalomból való kivonásának valamennyi szakaszában módosítsák. Ugyanez lenne érvényes

  A növénytermesztés szorosan kapcsolódik a földhasználathoz és a növény- és állatvilág megőrzéséhez, amely kérdések tekintetében a tagállamok jelentős hatáskörökkel rendelkeznek. Az ilyen intézkedések elfogadása tagállamok számára biztosított lehetőségének
  vonatkoznia kell a vetőmagvak és növényszaporító anyagok géntechnológiával módosított fajtáira is, amelyeket a vetőmagvak és növényszaporító anyagok forgalmazására vonatkozó jogszabályoknak, különösen a 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelvnek megfelelően hoztak forgalomba. Bármely ilyen intézkedésnek kizárólag a GMO-k termesztésére, és nem pedig a géntechnológiával módosított vetőmagvak és szaporítóanyagok – önálló termékként, más termékek összetevőjeként, valamint terméseikből készült termékként történő – szabad kereskedelmére és behozatalára vonatkoznának.kell vonatkoznia. Hasonlóképpen nem vonatkoznának a vetőmagvak és növényszaporító anyagok nem géntechnológiával módosított azon fajtáinak termesztésére, amelyekben az EU-ban engedélyezett GMO-k véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen előfordulását észlelték.

  Ezen intézkedéseknek valamennyi érintett gazdasági szereplő számára – ideértve a termesztőket is – elegendő időt kell hagynia az alkalmazkodásra. [Mód. 7 ]

| (8) | A GMO-k engedélyezésére vonatkozó jogszabályi keretnek megfelelően az emberi és állati egészségnek, valamint a környezetnek az Unióban előírt védelmi szintjétől egyik tagállam sem térhet el, és ezen elvet fenn kell tartani. A tagállamok ugyanakkor korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadhatnak el bizonyos GMO-k,
  a GMO-k bizonyos csoportjai, vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén történő termesztésére vonatkozóan, amennyiben ezen intézkedéseket a közérdekkel összefüggő, azonban a már harmonizált, olyan uniós szabályoktól eltérő indokokra alapozzák.amelyek különböző eljárásokat írnak elő azoknak a kockázatoknak a figyelembe vételére, amelyeket a termesztésre szánt GMO-k jelenthetnek az egészségre és a környezetre.

  Az említett intézkedések indokolhatók a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetlegesen bekövetkező környezeti hatásokkal vagy más indokolt tényezőkkel, például társadalmi-gazdasági hatásokkal, amennyiben e tényezőkkel a 2001/18/EK irányelv C. részében előírt harmonizált eljárás részeként nem foglalkoztak, vagy amennyiben tartós tudományos bizonytalanság áll fenn. Ezen intézkedéseket megfelelő tudományos indokokkal vagy GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő kockázatkezeléssel vagy más indokolt tényezőkkel összefüggő indokokkal kell alátámasztani.
  Ezeknek az intézkedéseknek
  arányosaknak kell lenniük,
  továbbá összhangban kell lenniük a Szerződésekkel, különösen a belföldi és a behozott termékek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével és az EUMSZ 34. és 36. cikkével. valamint az Unió vonatkozó nemzetközi – különösen a Kereskedelmi Világszervezet keretében vállalt – kötelezettségeivel.
  [Mód. 8, 40] |
| --- | --- |

(8)

A GMO-k engedélyezésére vonatkozó jogszabályi keretnek megfelelően az emberi és állati egészségnek, valamint a környezetnek az Unióban előírt védelmi szintjétől egyik tagállam sem térhet el, és ezen elvet fenn kell tartani. A tagállamok ugyanakkor korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadhatnak el bizonyos GMO-k,
  a GMO-k bizonyos csoportjai, vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén történő termesztésére vonatkozóan, amennyiben ezen intézkedéseket a közérdekkel összefüggő, azonban a már harmonizált, olyan uniós szabályoktól eltérő indokokra alapozzák.amelyek különböző eljárásokat írnak elő azoknak a kockázatoknak a figyelembe vételére, amelyeket a termesztésre szánt GMO-k jelenthetnek az egészségre és a környezetre.

  Az említett intézkedések indokolhatók a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetlegesen bekövetkező környezeti hatásokkal vagy más indokolt tényezőkkel, például társadalmi-gazdasági hatásokkal, amennyiben e tényezőkkel a 2001/18/EK irányelv C. részében előírt harmonizált eljárás részeként nem foglalkoztak, vagy amennyiben tartós tudományos bizonytalanság áll fenn. Ezen intézkedéseket megfelelő tudományos indokokkal vagy GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő kockázatkezeléssel vagy más indokolt tényezőkkel összefüggő indokokkal kell alátámasztani.
  Ezeknek az intézkedéseknek
  arányosaknak kell lenniük,
  továbbá összhangban kell lenniük a Szerződésekkel, különösen a belföldi és a behozott termékek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével és az EUMSZ 34. és 36. cikkével. valamint az Unió vonatkozó nemzetközi – különösen a Kereskedelmi Világszervezet keretében vállalt – kötelezettségeivel.
  [Mód. 8, 40]

| (8a) | A GMO-k termesztésének egyes tagállamok részéről történő korlátozása vagy tiltása nem akadályozhat vagy korlátozhat más tagállamokat abban, hogy engedélyezett GMO-kat használjanak, feltéve, hogy hatékony intézkedéseket hoznak a határokon túli területek szennyeződésének megelőzésére. [Mód. 9 ] |
| --- | --- |

(8a)

A GMO-k termesztésének egyes tagállamok részéről történő korlátozása vagy tiltása nem akadályozhat vagy korlátozhat más tagállamokat abban, hogy engedélyezett GMO-kat használjanak, feltéve, hogy hatékony intézkedéseket hoznak a határokon túli területek szennyeződésének megelőzésére. [Mód. 9 ]

| (8b) | A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a GMO-k termesztését korlátozó vagy tiltó intézkedéseket olyan helyi vagy regionális környezeti hatásokkal összefüggő tudományosan igazolt indokokra alapozzák, amelyek a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán merülhetnek fel, és amelyek kiegészítik a 2001/18/EK irányelv C. része értelmében lefolytatott tudományos értékelés keretében vizsgált környezeti hatásokat, valamint kockázatkezeléssel összefüggő indokokra is alapozhassák ezen intézkedéseket. Ezen indokok magukban foglalhatják a gyomnövények és rovarkártevők irtószerekkel szembeni ellenállása kialakulásának megelőzését; egy adott GMO-változat agresszív terjedését vagy makacs fennmaradását, vagy a háztáji termesztésű vagy vadon élő növényekkel való kereszteződésének lehetőségét; a gazdálkodási gyakorlatokban a GMO-k termesztése miatt bekövetkező változások helyi környezetre gyakorolt káros hatásainak megelőzését; a termelés és az ökoszisztémák fenntarthatósága összeegyeztetését fokozottabban támogató mezőgazdasági gyakorlatok fenntartását és fejlesztését; a helyi biodiverzitás, többek között bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák vagy bizonyos típusú természeti és táji jellegzetességek megőrzését; a GMO-k kibocsátása által az adott tagállam helyi vagy regionális környezeti állapotára – ideértve a biodiverzitást is – gyakorolt esetleges negatív hatásokra vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságait. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy az ilyen intézkedéseket társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozzák. Ezek az indokok magukban foglalhatják az együtt termesztésre vonatkozó intézkedések kivitelezhetetlenségét vagy magas költségeit; ezen intézkedések végrehajtásának meghatározott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek közötti lehetetlenségét; a mezőgazdasági termelés diverzitása megőrzésének szükségességét; a vetőmagok tisztasága biztosításának szükségességét. A tagállamok az ilyen intézkedéseket egyéb indokokra is alapozhatják, ideértve többek között a földhasználatot, a város- és vidéktervezést vagy más indokolt tényezőket. [Mód. 47] |
| --- | --- |

(8b)

A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a GMO-k termesztését korlátozó vagy tiltó intézkedéseket olyan helyi vagy regionális környezeti hatásokkal összefüggő tudományosan igazolt indokokra alapozzák, amelyek a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán merülhetnek fel, és amelyek kiegészítik a 2001/18/EK irányelv C. része értelmében lefolytatott tudományos értékelés keretében vizsgált környezeti hatásokat, valamint kockázatkezeléssel összefüggő indokokra is alapozhassák ezen intézkedéseket. Ezen indokok magukban foglalhatják a gyomnövények és rovarkártevők irtószerekkel szembeni ellenállása kialakulásának megelőzését; egy adott GMO-változat agresszív terjedését vagy makacs fennmaradását, vagy a háztáji termesztésű vagy vadon élő növényekkel való kereszteződésének lehetőségét; a gazdálkodási gyakorlatokban a GMO-k termesztése miatt bekövetkező változások helyi környezetre gyakorolt káros hatásainak megelőzését; a termelés és az ökoszisztémák fenntarthatósága összeegyeztetését fokozottabban támogató mezőgazdasági gyakorlatok fenntartását és fejlesztését; a helyi biodiverzitás, többek között bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák vagy bizonyos típusú természeti és táji jellegzetességek megőrzését; a GMO-k kibocsátása által az adott tagállam helyi vagy regionális környezeti állapotára – ideértve a biodiverzitást is – gyakorolt esetleges negatív hatásokra vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságait. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy az ilyen intézkedéseket társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozzák. Ezek az indokok magukban foglalhatják az együtt termesztésre vonatkozó intézkedések kivitelezhetetlenségét vagy magas költségeit; ezen intézkedések végrehajtásának meghatározott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek közötti lehetetlenségét; a mezőgazdasági termelés diverzitása megőrzésének szükségességét; a vetőmagok tisztasága biztosításának szükségességét. A tagállamok az ilyen intézkedéseket egyéb indokokra is alapozhatják, ideértve többek között a földhasználatot, a város- és vidéktervezést vagy más indokolt tényezőket. [Mód. 47]

| (9) | A szubszidiaritás elvével összhangban e rendelet célja nem a tagállamokban alkalmazandó termesztési feltételek harmonizálása, hanem a tagállamok számára
  rugalmasság
  biztosítása arra vonatkozóan, hogy az egészségügyi vagy környezeti tudományos kockázatértékelésben megállapítottaktól eltérő indokok alapján

  a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetlegesen bekövetkező környezeti hatásokra vagy más indokolt tényezőkre, így például társadalmi gazdasági hatásokra hivatkozva korlátozhassák vagy
  megtilthassák területükön a GMO-k termesztését,
  amennyiben az említett tényezőkkel a 2001/18/EK irányelv C. részének megfelelően végzett harmonizált eljárás részeként nem foglalkoztak, vagy amennyiben tartós tudományos bizonytalanság áll fenn
  . A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) egyik célkitűzése – miszerint a Bizottság mérlegelheti uniós szintű, kötelező érvényű jogi aktusok elfogadását – a tagállamoknak az említett irányelv alapján tett intézkedéseiről szóló rendszeres értesítései révén nem teljesülne. Továbbá miután a tagállamok e rendelet alapján nem fogadhatnak el a GMO-k forgalomba hozatalát korlátozó vagy tiltó rendelkezéseket, és ezáltal e rendelet nem módosítja a jelenlegi jogszabályok szerint engedélyezett GMO-k forgalomba hozatalára vonatkozó feltételeket, a 98/34/EK irányelvben előírt értesítési eljárás nem tűnik a Bizottság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozóan a legmegfelelőbb csatornának. Következésképpen ettől eltérve, a 98/34/EK irányelv nem alkalmazandó. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállami intézkedésekről való tájékoztatás – még ezen intézkedések elfogadása előtti – biztosítására egy egyszerűbb értesítési rendszer tűnik alkalmasabbnak. A tagállamok által elfogadni kívánt intézkedéseket – indoklásukkal együtt – legalább egy hónappal az elfogadásukat megelőzően el kell juttatni a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz tájékoztatás céljából. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(9)

A szubszidiaritás elvével összhangban e rendelet célja nem a tagállamokban alkalmazandó termesztési feltételek harmonizálása, hanem a tagállamok számára
  rugalmasság
  biztosítása arra vonatkozóan, hogy az egészségügyi vagy környezeti tudományos kockázatértékelésben megállapítottaktól eltérő indokok alapján

  a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetlegesen bekövetkező környezeti hatásokra vagy más indokolt tényezőkre, így például társadalmi gazdasági hatásokra hivatkozva korlátozhassák vagy
  megtilthassák területükön a GMO-k termesztését,
  amennyiben az említett tényezőkkel a 2001/18/EK irányelv C. részének megfelelően végzett harmonizált eljárás részeként nem foglalkoztak, vagy amennyiben tartós tudományos bizonytalanság áll fenn
  . A műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) egyik célkitűzése – miszerint a Bizottság mérlegelheti uniós szintű, kötelező érvényű jogi aktusok elfogadását – a tagállamoknak az említett irányelv alapján tett intézkedéseiről szóló rendszeres értesítései révén nem teljesülne. Továbbá miután a tagállamok e rendelet alapján nem fogadhatnak el a GMO-k forgalomba hozatalát korlátozó vagy tiltó rendelkezéseket, és ezáltal e rendelet nem módosítja a jelenlegi jogszabályok szerint engedélyezett GMO-k forgalomba hozatalára vonatkozó feltételeket, a 98/34/EK irányelvben előírt értesítési eljárás nem tűnik a Bizottság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozóan a legmegfelelőbb csatornának. Következésképpen ettől eltérve, a 98/34/EK irányelv nem alkalmazandó. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállami intézkedésekről való tájékoztatás – még ezen intézkedések elfogadása előtti – biztosítására egy egyszerűbb értesítési rendszer tűnik alkalmasabbnak. A tagállamok által elfogadni kívánt intézkedéseket – indoklásukkal együtt – legalább egy hónappal az elfogadásukat megelőzően el kell juttatni a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz tájékoztatás céljából. [Mód. 10]

| (9a) | A GMO-termesztés tagállami korlátozása vagy tiltása nem akadályozhatja a biotechnológiával kapcsolatos kutatást, feltéve, hogy az ilyen jellegű kutatás során minden biztonsági előírást tiszteletben tartanak. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(9a)

A GMO-termesztés tagállami korlátozása vagy tiltása nem akadályozhatja a biotechnológiával kapcsolatos kutatást, feltéve, hogy az ilyen jellegű kutatás során minden biztonsági előírást tiszteletben tartanak. [Mód. 11]

| (10) | Az 1829/2003/EK rendelet 7. cikkének (8) bekezdése és 19. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2001/18/EK irányelv A. és D. részében annak C. része alapján engedélyezett GMO-kra tett utalásokat egyben az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra egyaránt alkalmazandónak kell tekinteni. Ennek megfelelően a tagállamoknak a szóban forgó rendeletnek megfelelően elfogadott intézkedéseit az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1829/2003/EK rendelet 7. cikkének (8) bekezdése és 19. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2001/18/EK irányelv A. és D. részében annak C. része alapján engedélyezett GMO-kra tett utalásokat egyben az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra egyaránt alkalmazandónak kell tekinteni. Ennek megfelelően a tagállamoknak a szóban forgó rendeletnek megfelelően elfogadott intézkedéseit az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazni kell.

| (11) | A 2001/18/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

A 2001/18/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2001/18/EK irányelv módosításai

A 2001/18/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (1) | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „22. cikk


  Szabad forgalmazás



  A 23. vagy a 26b. cikk sérelme nélkül a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják a termékként vagy termékekben megjelenő azon GMO-k forgalomba hozatalát, amelyek ezen irányelv követelményeinek megfelelnek.”


  [Mód. 12] |
| --- | --- |

(1)

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Szabad forgalmazás

A 23. vagy a 26b. cikk sérelme nélkül a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják a termékként vagy termékekben megjelenő azon GMO-k forgalomba hozatalát, amelyek ezen irányelv követelményeinek megfelelnek.”

| (2) | A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  A GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő potenciális kockázatokkal foglalkozó független kutatáshoz szükséges anyagokhoz, például a vetőmagvakhoz való hozzáférést nem szabad korlátozni vagy akadályozni, ennek következtében azonban nem sérülhet a szellemi tulajdonjogok védelme.”


  [Mód. 13] |
| --- | --- |

(2)

A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  A GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán felmerülő potenciális kockázatokkal foglalkozó független kutatáshoz szükséges anyagokhoz, például a vetőmagvakhoz való hozzáférést nem szabad korlátozni vagy akadályozni, ennek következtében azonban nem sérülhet a szellemi tulajdonjogok védelme.”

| (3) | A 26a. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a GMO-k saját területükön és a szomszédos tagállamok határ menti területein egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását.”


  [Mód. 14] |
| --- | --- |

(3)

A 26a. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a GMO-k saját területükön és a szomszédos tagállamok határ menti területein egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását.”

| (4) | A következő cikk kerül beillesztésre:

  „26b. cikk


  Termesztés

  A tagállamok
  eseti elbírálást követően
  korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadhatnak el ezen irányelv C. része vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett, a vetőmagvakra és növényszaporító anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően forgalomba hozott, géntechnológiával módosított fajtákból álló valamennyi GMO vagy bizonyos GMO-k,
  a növény vagy jelleg alapján meghatározott GMO-csoportok vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén való termesztésére vonatkozóan, feltéve, hogy ezek az intézkedések: [Mód. 40]







  a) | az alábbiakon alapulnak:








  i) | az egészségre és a környezetre
  gyakorolt kedvezőtlen hatásokra vonatkozó értékelésben

  olyan helyi vagy regionális környezeti hatásokkal összefüggő, megfelelően igazolt indokok,
  amelyek a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán merülhetnek fel,
  és amelyek kiegészítik a környezeti hatások jelen irányelv C. része értelmében lefolytatott tudományos értékelése keretében vizsgált környezeti hatásokat
  .
  Ezek az indokok a következőket foglalhatják magukban:








  — | a gyomnövények és rovarkártevők irtószerekkel szembeni ellenállása kialakulásának megelőzése; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(4)

A következő cikk kerül beillesztésre:

„26b. cikk

Termesztés

A tagállamok
  eseti elbírálást követően
  korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadhatnak el ezen irányelv C. része vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett, a vetőmagvakra és növényszaporító anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően forgalomba hozott, géntechnológiával módosított fajtákból álló valamennyi GMO vagy bizonyos GMO-k,
  a növény vagy jelleg alapján meghatározott GMO-csoportok vagy valamennyi GMO
  területük egy részén vagy egészén való termesztésére vonatkozóan, feltéve, hogy ezek az intézkedések: [Mód. 40]

a)

az alábbiakon alapulnak:

i)

az egészségre és a környezetre
  gyakorolt kedvezőtlen hatásokra vonatkozó értékelésben

  olyan helyi vagy regionális környezeti hatásokkal összefüggő, megfelelően igazolt indokok,
  amelyek a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán merülhetnek fel,
  és amelyek kiegészítik a környezeti hatások jelen irányelv C. része értelmében lefolytatott tudományos értékelése keretében vizsgált környezeti hatásokat
  .
  Ezek az indokok a következőket foglalhatják magukban:

—

a gyomnövények és rovarkártevők irtószerekkel szembeni ellenállása kialakulásának megelőzése;

| — | egy adott GMO-változat agresszív terjedése vagy makacs fennmaradása vagy pedig a háztáji termesztésű vagy vadon élő növényekkel való kereszteződésének lehetősége; |
| --- | --- |

—

egy adott GMO-változat agresszív terjedése vagy makacs fennmaradása vagy pedig a háztáji termesztésű vagy vadon élő növényekkel való kereszteződésének lehetősége;

| — | a gazdálkodási gyakorlatokban a GMO-k termesztése miatt bekövetkező változások helyi környezetre gyakorolt káros hatásainak megelőzése; |
| --- | --- |

—

a gazdálkodási gyakorlatokban a GMO-k termesztése miatt bekövetkező változások helyi környezetre gyakorolt káros hatásainak megelőzése;

| — | a termelés és az ökoszisztémák fenntarthatósága összeegyeztetését fokozottabban támogató mezőgazdasági gyakorlatok fenntartása és fejlesztése; |
| --- | --- |

—

a termelés és az ökoszisztémák fenntarthatósága összeegyeztetését fokozottabban támogató mezőgazdasági gyakorlatok fenntartása és fejlesztése;

| — | a helyi biodiverzitás, többek között bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák vagy bizonyos típusú természeti és táji jellegzetességek megőrzése; |
| --- | --- |

—

a helyi biodiverzitás, többek között bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák vagy bizonyos típusú természeti és táji jellegzetességek megőrzése;

| — | a GMO-k kibocsátása által az adott tagállam helyi vagy regionális környezeti állapotára – ideértve a biodiverzitást is – gyakorolt esetleges negatív hatásokra vonatkozó adatok hiánya vagy hiányossága; |
| --- | --- |

—

a GMO-k kibocsátása által az adott tagállam helyi vagy regionális környezeti állapotára – ideértve a biodiverzitást is – gyakorolt esetleges negatív hatásokra vonatkozó adatok hiánya vagy hiányossága;

| ii) | társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokok. Ezek az indokok a következőket foglalhatják magukban:








  — | az együtt termesztésre vonatkozó intézkedések kivitelezhetetlensége vagy magas költségei, vagy ezen intézkedések végrehajtásának meghatározott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek közötti lehetetlensége; |
| --- | --- | --- |

ii)

társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokok. Ezek az indokok a következőket foglalhatják magukban:

—

az együtt termesztésre vonatkozó intézkedések kivitelezhetetlensége vagy magas költségei, vagy ezen intézkedések végrehajtásának meghatározott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek közötti lehetetlensége;

| — | a mezőgazdasági termelés diverzitása megőrzésének szükségessége; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági termelés diverzitása megőrzésének szükségessége;

| — | a vetőmagok tisztasága biztosításának szükségessége; vagy |
| --- | --- |

—

a vetőmagok tisztasága biztosításának szükségessége; vagy

| iii) | egyéb indokok, ideértve többek között a földhasználatot, a város- és vidéktervezést, vagy más indokolt tényezőket; [Mód. 41] |
| --- | --- |

iii)

egyéb indokok, ideértve többek között a földhasználatot, a város- és vidéktervezést, vagy más indokolt tényezőket; [Mód. 41]

| aa) | olyan esetekben, amikor az említett intézkedések uniós szinten már jóváhagyott, géntechnológiával módosított növényekre vonatkoznak, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy azoknak a mezőgazdáknak, akik jogszerűen termesztettek ilyen növényeket, elég idejük legyen a jelenlegi termesztési idény lezárására;[Mód. 17] |
| --- | --- |

aa)

olyan esetekben, amikor az említett intézkedések uniós szinten már jóváhagyott, géntechnológiával módosított növényekre vonatkoznak, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy azoknak a mezőgazdáknak, akik jogszerűen termesztettek ilyen növényeket, elég idejük legyen a jelenlegi termesztési idény lezárására;[Mód. 17]

| ab) | előzetesen független költség-haszon elemzésnek vetették alá őket, figyelemmel az alternatívákra is;[Mód. 42] |
| --- | --- |

ab)

előzetesen független költség-haszon elemzésnek vetették alá őket, figyelemmel az alternatívákra is;[Mód. 42]

| ac) | az említett intézkedések legalább harminc napon át tartó előzetes nyilvános konzultáció tárgyát képezték; [Mód. 19] és |
| --- | --- |

ac)

az említett intézkedések legalább harminc napon át tartó előzetes nyilvános konzultáció tárgyát képezték; [Mód. 19] és

| b) | összhangban vannak a Szerződésekkel,
  különösen az arányosság elvével
  . [Mód. 20] |
| --- | --- |

b)

összhangban vannak a Szerződésekkel,
  különösen az arányosság elvével
  . [Mód. 20]

A tagállamok régiói ugyanezen feltételek mellett a GMO-k területükön történő termesztésére vonatkozóan korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadhatnak el. [Mód. 51]

A tagállamok ezeket az intézkedéseket legalább hat hónappal a termesztési idény kezdete előtt hozzáférhetővé teszik valamennyi érintett gazdasági szereplő, köztük a termesztők számára. Amennyiben a szóban forgó GMO-t kevesebb mint hat hónappal a termesztési idény kezdete előtt engedélyezik, a tagállamok ezeket az intézkedéseket elfogadásukkal egyidejűleg nyilvánosságra hozzák. [Mód. 43]

A tagállamok ezen intézkedéseket legfeljebb ötéves időszakra fogadják el, és azokat a GMO-ra kiadott engedély meghosszabbításakor felülvizsgálják. [Mód. 22]

A 98/34/EK irányelvtől eltérve azok a tagállamok, amelyek e cikk értelmében kívánnak indokolt intézkedéseket elfogadni, ezekről az intézkedésekről elfogadásukat megelőzően legalább egy hónappal tájékoztatás céljából értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot.”

| (5) | A következő cikk kerül beillesztésre:



  „26c. cikk


  A felelősségre vonatkozó követelmények



  A tagállamok általános kötelező rendszert dolgoznak ki a pénzügyi felelősségre és pénzügyi garanciákra vonatkozóan – például biztosítás révén –, amely rendszer minden gazdasági szereplőre érvényes, és amely biztosítja, hogy a szennyező fél fizessen a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetleg bekövetkező nemkívánatos következményekért és károkért.”


  [Mód. 24] |
| --- | --- |

(5)

A következő cikk kerül beillesztésre:

„26c. cikk

A felelősségre vonatkozó követelmények

A tagállamok általános kötelező rendszert dolgoznak ki a pénzügyi felelősségre és pénzügyi garanciákra vonatkozóan – például biztosítás révén –, amely rendszer minden gazdasági szereplőre érvényes, és amely biztosítja, hogy a szennyező fél fizessen a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán esetleg bekövetkező nemkívánatos következményekért és károkért.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...]

  huszadik
  napon lép hatályba. [Mód. 26]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 51. o.

1

(2)  HL C 104., 2011.4.2., 62. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. július 5-i álláspontja.

3

(4)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

4

(5)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

5

(6)  HL 125., 1966.7.11., 2298. o.

6

(7)  HL 125., 1966.7.11., 2309. o.

7

(8)  HL L 93., 1968.4.17., 15. o.

8

(9)  HL L 226., 1998.8.13., 16. o.

9

(10)  HL L 11., 2000.1.15., 17. o.

10

(11)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o.

11

(12)  HL L 193., 2002.7.20., 12. o.

12

(13)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

13

(14)  HL L 193., 2002.7.20., 60. o.

14

(15)  HL L 193., 2002.7.20., 74. o.

15

(16)  HL L 267., 2008.10.8., 8. o.

16

(17)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

17

---

2011. július 6., szerda

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/359 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/359

---

2011. július 6., szerdaA külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listája, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározása ***I

P7_TA(2011)0321

Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

2013/C 33 E/39

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0662),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0365/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0365/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0237/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0237/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. július 6., szerdaP7_TC1-COD(2010)0325

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1105/2011/EU határozat.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/360 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/360

---

2011. július 6., szerdaA fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása ***II

P7_TA(2011)0324

Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK rendelet módosításáról és a 87/250/EGK, a 90/496/EGK, az 1999/10/EK, a 2000/13/EK, a 2002/67/EK, a 2008/5/EK irányelv és a 608/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

2013/C 33 E/40

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17602/1/2010 - C7-0060/2011) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17602/1/2010 - C7-0060/2011) (1),

| — | tekintettel az európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 18-i véleményére (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 18-i véleményére (2)

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2008)0040) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2008)0040) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0177/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0177/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102. E, 2011.4.2., 1. o.

(2)  HL C 77., 2009.3.31., 81. o.

(3)  Elfogadott szövegek, 2010.6.16., P7_TA(2010)0222.

---

2011. július 6., szerdaP7_TC2-COD(2008)0028

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1169/2011/EU rendelet.)

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/361 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/361

---

2011. július 6., szerdaA közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közúti közlekedési jogsértésekről szóló információk határokon átnyúló megosztása ***II

P7_TA(2011)0325

Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

2013/C 33 E/41

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17506/1/2010 – C7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17506/1/2010 – C7-0074/2011),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2008)0151) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2008)0151) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament második olvasatbeli álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0208/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 45. E, 2010.2.23., 149. o.

---

2011. július 6., szerdaP7_TC2-COD(2008)0062

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. július 6-án került elfogadásra a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/82/EU irányelv.)

2011. július 6., szerdaMELLÉKLET

Az Európai Parlament és a Tanács közös nyilatkozata a megfelelési táblázatokról

A közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési szabálysértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló javaslattal kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács között a 2011. június 20-i háromoldalú megbeszélésen megszületett megállapodás nem érinti a megfelelési táblázatokról szóló, folyamatban lévő intézményközi megbeszélések eredményét.

A Bizottság nyilatkozata a megfelelési táblázatokról

A Bizottság emlékeztet az irányú kötelezettségvállalására, hogy gondoskodni fog arról, hogy a tagállamok készítsenek megfelelési táblázatokat, amelyek bemutatják az általuk elfogadandó átültető intézkedések és az uniós irányelv kapcsolatát, valamint e táblázatokat az uniós jogszabályok átültetésének keretében juttassák el a Bizottsághoz a polgárok, a jobb jogalkotás és a növekvő jogi átláthatóság, továbbá a nemzeti szabályozások uniós rendelkezéseknek való megfelelőségére vonatkozó vizsgálat támogatása érdekében.

A Bizottság sajnálja, hogy a közúti közlekedésbiztonság terén a határokon átnyúló jogérvényesítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatban szereplő, a megfelelési táblázatok készítésének kötelezővé tételére vonatkozó rendelkezés nem kapott támogatást.

A Bizottság a megegyezés szellemében és a javaslat haladéktalan elfogadásának biztosítása érdekében el tudja fogadni, hogy a szövegben szereplő, a megfelelési táblázatok kötelező jellegére vonatkozó rendelkezés helyébe egy olyan – ilyen értelmű – preambulumbekezdés kerüljön, amely a tagállamokat ösztönzi e gyakorlat követésére.

Mindazonáltal a Bizottság e konkrét ügyben kialakított álláspontja nem tekinthető precedens értékűnek. A Bizottság továbbra is erőfeszítéseket fog tenni annak érdekében, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt kielégítő megoldást találjon erre a horizontális intézményközi kérdésre.

A Bizottság nyilatkozata a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó iránymutatásokról

A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy szükség van-e uniós szintű iránymutatások kidolgozására annak biztosítása végett, hogy erősödjék a konvergencia a közúti közlekedés szabályainak tagállamok általi betartatása terén, összehasonlítható módszerek, gyakorlatok, szabványok és az ellenőrzések gyakorisága révén, különös tekintettel a sebességhatár túllépésére, az ittas járművezetésre, a biztonsági övek használatának elmulasztására és a forgalomirányító fényjelző készülék piros jelzésénél való megállás elmulasztására.”

---

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/362 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/362

---

2011. július 6., szerdaTöbbéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakra ***

P7_TA(2011)0326

Az Európai Parlament 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

2013/C 33 E/42

(Különleges jogalkotási eljárás– egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (16973/3/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (16973/3/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikke alapján benyújtott egyetértési kérelemre (C7-0024/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikke alapján benyújtott egyetértési kérelemre (C7-0024/2011),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által a Tanácshoz (O-0074/2010 - B7-0310/2010) és a Bizottsághoz (O-0075/2010 - B7-0311/2010) intézett, 2010. május 20-i szóbeli választ igénylő kérdésekre és a 2010. június 15-i plenáris vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által a Tanácshoz (O-0074/2010 - B7-0310/2010) és a Bizottsághoz (O-0075/2010 - B7-0311/2010) intézett, 2010. május 20-i szóbeli választ igénylő kérdésekre és a 2010. június 15-i plenáris vitára,

| — | tekintettel 2010. szeptember 22-i állásfoglalására a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. szeptember 22-i állásfoglalására a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 81. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 81. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A7-0253/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A7-0253/2011),

| A. | mivel a többéves pénzügyi keretet meghatározó hatályban lévő jogi eszközöket a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően módosítani kell, |
| --- | --- |

A.

mivel a többéves pénzügyi keretet meghatározó hatályban lévő jogi eszközöket a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően módosítani kell,

| B. | mivel mindhárom intézmény foglalkozott ezzel a kérdéssel, az alábbiak szerint:






  — | a Bizottság elkészítette az úgynevezett lisszaboni csomagot, amely magában foglal egy, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, egy intézményközi megállapodás tervezetét a költségvetési együttműködés területén és egy a költségvetési rendelet módosítására irányuló javaslatot, |
| --- | --- | --- |

B.

mivel mindhárom intézmény foglalkozott ezzel a kérdéssel, az alábbiak szerint:

—

a Bizottság elkészítette az úgynevezett lisszaboni csomagot, amely magában foglal egy, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, egy intézményközi megállapodás tervezetét a költségvetési együttműködés területén és egy a költségvetési rendelet módosítására irányuló javaslatot,

| — | a Tanács elkészítette a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetét, |
| --- | --- |

—

a Tanács elkészítette a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetét,

| — | az Európai Parlament szóbeli választ igénylő kérdéseket tett fel, állásfoglalást fogadott el és háromoldalú megbeszélések keretében igyekezett megvitatni a lisszaboni csomagot a többi intézménnyel a 2011-es költségvetési eljárás során, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament szóbeli választ igénylő kérdéseket tett fel, állásfoglalást fogadott el és háromoldalú megbeszélések keretében igyekezett megvitatni a lisszaboni csomagot a többi intézménnyel a 2011-es költségvetési eljárás során,

| C. | mivel az Európai Parlament úgy véli, hogy a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló jelenlegi intézményközi megállapodás továbbra is hatályban marad, egészen a többéves pénzügyi keretről szóló új rendelet hatályba lépéséig, eltekintve azon cikkektől, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően elavulttá váltak; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament úgy véli, hogy a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló jelenlegi intézményközi megállapodás továbbra is hatályban marad, egészen a többéves pénzügyi keretről szóló új rendelet hatályba lépéséig, eltekintve azon cikkektől, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően elavulttá váltak;

| D. | mivel a soros belga és magyar elnökség erőfeszítései ellenére a Tanács nem mutatott semmiféle hajlandóságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a lisszaboni csomagról, amint arról az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (5) bekezdése rendelkezik, |
| --- | --- |

D.

mivel a soros belga és magyar elnökség erőfeszítései ellenére a Tanács nem mutatott semmiféle hajlandóságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a lisszaboni csomagról, amint arról az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (5) bekezdése rendelkezik,

| E. | mivel a többéves pénzügyi keret rugalmasságának Tanács által javasolt csökkentése korlátozná a Parlament hatásköreit és jogosultságait a jelenlegi helyzethez képest, |
| --- | --- |

E.

mivel a többéves pénzügyi keret rugalmasságának Tanács által javasolt csökkentése korlátozná a Parlament hatásköreit és jogosultságait a jelenlegi helyzethez képest,

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés célja nem az volt, hogy csökkentse a Parlament jogosultságait, és a Parlament nem áll készen egy ilyen csökkentés elfogadására, |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés célja nem az volt, hogy csökkentse a Parlament jogosultságait, és a Parlament nem áll készen egy ilyen csökkentés elfogadására,

| 1. | nem ért egyet a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetével; |
| --- | --- |

1.

nem ért egyet a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa lezártnak a jogalkotási eljárást és továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa lezártnak a jogalkotási eljárást és továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14, 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0328.

---

2011. július 7., csütörtök

| 5.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 33/364 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 33/364

---

2011. július 7., csütörtökAz aktív időskor európai éve (2012) ***I

P7_TA(2011)0332

Az Európai Parlament 2011. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az aktív időskor európai évéről (2012) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

2013/C 33 E/43

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0462),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0253/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0253/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottságnak a javaslat pénzügyi összeegyeztethetőségére vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottságnak a javaslat pénzügyi összeegyeztethetőségére vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. október 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. október 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 38. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0061/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 51., 2011.2.17., 55. o.

---

2011. július 7., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0242

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. július 7-én került elfogadásra az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012) szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 940/2011/EU határozat.)

2011. július 7., csütörtökMELLÉKLET

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata a költségvetésről

Ahogyan az az 8. cikkben is szerepel, az európai év megvalósítására szolgáló pénzügyi keret legalább 5 000 000 euró. A 2011. évi költségvetésből 2,3 millió euró konkrétan az európai évvel kapcsolatos kommunikációs tevékenységek és uniós konferenciák finanszírozására kerül felhasználásra a rendelkezésre álló tartalékok mozgósítása nélkül, legalább 2,7 millió eurót pedig – amelyet a meglévő keretek felhasználása nélkül a meglévő forrásokból kell átcsoportosítani – elő kell irányozni és a 2012. évi költségvetési tervezet egyik költségvetési sorában szerepeltetni kell.

---