# Az Európai Unió C 60/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.060.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 60 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. március 1. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.060.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 60

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. március 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Európai Központi Bank |
| 2013/C 060/01 | Az Európai Központi Bank véleménye (2012. november 27.) az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a Bizottság részére a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendelet révén elfogadandó különféle szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetekről (CON/2012/95) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2013/C 060/01

Az Európai Központi Bank véleménye (2012. november 27.) az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a Bizottság részére a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendelet révén elfogadandó különféle szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetekről (CON/2012/95)

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 060/02 | Euroátváltási árfolyamok | 7 |
| 2013/C 060/03 | A Bizottság határozata (2013. február 28.) a farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság egészségügyi szakemberek és beteg-érdekképviseleti szervezetek képviseletét ellátó tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (
  1
  ) | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 060/02

Euroátváltási árfolyamok

7

2013/C 060/03

A Bizottság határozata (2013. február 28.) a farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság egészségügyi szakemberek és beteg-érdekképviseleti szervezetek képviseletét ellátó tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (
  1
  )

1

8

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 060/04 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 9 |
| 2013/C 060/05 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 060/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 11 |
| 2013/C 060/07 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 15 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 060/04

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

9

2013/C 060/05

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 060/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

11

2013/C 060/07

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. november 27.)

az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a Bizottság részére a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendelet révén elfogadandó különféle szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetekről

(CON/2012/95)

2013/C 60/01

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank („EKB”) 2012. november 8-án felkérést kapott a Bizottságtól, hogy alkosson véleményt az Európai Értékpapír-piaci Hatóság („ESMA”) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikai standardtervezetekről (a továbbiakban: SZTS-tervezetek) és végrehajtási technikai standardtervezetekről (a továbbiakban: VTS-tervezetek), amelyeket a 1095/2010/EU rendelet (1) 10-15. cikkével összhangban a következők révén kell elfogadni:

| a) | a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről, a nem központi szerződő fél bevonásával elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: az elszámolási kötelezettségről és kockázatcsökkentésről szóló SZTS-tervezet); |
| --- | --- |

a)

a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről, a nem központi szerződő fél bevonásával elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: az elszámolási kötelezettségről és kockázatcsökkentésről szóló SZTS-tervezet);

| b) | a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a központi szerződő felek kollégiumairól szóló SZTS-tervezet); |
| --- | --- |

b)

a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a központi szerződő felek kollégiumairól szóló SZTS-tervezet);

| c) | a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló SZTS-tervezet); |
| --- | --- |

c)

a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló SZTS-tervezet);

| d) | a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló SZTS-tervezet); |
| --- | --- |

d)

a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló SZTS-tervezet);

| e) | a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a kereskedési adattárak által közzéteendő, illetve rendelkezésre bocsátandó adatok meghatározásáról, és az adatok összesítésére, összehasonlítására és azokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokról szóló SZTS-tervezet); |
| --- | --- |

e)

a Bizottság felhatalmazáson alapuló .../.../EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (a továbbiakban: a kereskedési adattárak által közzéteendő, illetve rendelkezésre bocsátandó adatok meghatározásáról, és az adatok összesítésére, összehasonlítására és azokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokról szóló SZTS-tervezet);

| f) | a Bizottság .../.../EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumára és gyakoriságára vonatkozó végrehajtási technikai standardok meghatározásáról (a továbbiakban: a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumáról és gyakoriságáról szóló VTS-tervezet) |
| --- | --- |

f)

a Bizottság .../.../EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumára és gyakoriságára vonatkozó végrehajtási technikai standardok meghatározásáról (a továbbiakban: a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumáról és gyakoriságáról szóló VTS-tervezet)

(a továbbiakban együttesen: a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetek).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetek olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik különösen a Központi Bankok Európai Rendszere által („KBER”) a Szerződés 127. cikke (2) és (5) bekezdésében említett, a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítását, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét, a devizaügyletek végzését, valamint a tagállamok hivatalos devizatartalékainak tartását és kezelését. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   
  Általános észrevételek

| 1.1. | Az EKB 2011. január 13-án kiadta a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló CON/2011/1 véleményt (2), amelyben többek között rámutatott, hogy a központi bankoknak a pénzügyi stabilitás megőrzése, illetve a pénzügyi infrastruktúrák biztonsága és hatékonysága tekintetében törvényben előírt szerepköreik és feladataik vannak. A 648/2012/EU rendelet végleges szövege ennek megfelelően hangsúlyozta a KBER fizetési rendszerek zavartalan működésének elősegítésében betöltött szerepét, és előírja az ESMA számára, hogy a KBER-rel szoros együttműködésben szabályozási technikai standardokat dolgozzon ki (3). |
| --- | --- |

1.1.

Az EKB 2011. január 13-án kiadta a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló CON/2011/1 véleményt (2), amelyben többek között rámutatott, hogy a központi bankoknak a pénzügyi stabilitás megőrzése, illetve a pénzügyi infrastruktúrák biztonsága és hatékonysága tekintetében törvényben előírt szerepköreik és feladataik vannak. A 648/2012/EU rendelet végleges szövege ennek megfelelően hangsúlyozta a KBER fizetési rendszerek zavartalan működésének elősegítésében betöltött szerepét, és előírja az ESMA számára, hogy a KBER-rel szoros együttműködésben szabályozási technikai standardokat dolgozzon ki (3).

| 1.2. | Az EKB igen szorosan részt vesz az ESMA központi szerződő felekre és kereskedési adattárakra vonatkozó technikai standardok vonatkozásában végzett munkájában, és üdvözli az ESMA részéről a tekintetben tapasztalt együttműködést, hogy az a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokban az EKB legtöbb észrevételét figyelembe vette. Az EKB általánosságban támogatja az ESMA végleges technikai standardtervezeteit, és azokat megfelelően kiegyensúlyozottnak, továbbá a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó CPSS-IOSCO alapelveknek megfelelőnek tartja (4). Mindazonáltal az EKB észrevételeket kíván tenni és módosításokat javasol néhány központi kérdés vonatkozásában, beleértve az EKB számára jelentőséggel bíró olyan kérdéseket, amelyeknél a 648/2012/EU rendelet nem írja elő a KBER-nek az ESMA előkészítő munkájába történő bevonását. |
| --- | --- |

1.2.

Az EKB igen szorosan részt vesz az ESMA központi szerződő felekre és kereskedési adattárakra vonatkozó technikai standardok vonatkozásában végzett munkájában, és üdvözli az ESMA részéről a tekintetben tapasztalt együttműködést, hogy az a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokban az EKB legtöbb észrevételét figyelembe vette. Az EKB általánosságban támogatja az ESMA végleges technikai standardtervezeteit, és azokat megfelelően kiegyensúlyozottnak, továbbá a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó CPSS-IOSCO alapelveknek megfelelőnek tartja (4). Mindazonáltal az EKB észrevételeket kíván tenni és módosításokat javasol néhány központi kérdés vonatkozásában, beleértve az EKB számára jelentőséggel bíró olyan kérdéseket, amelyeknél a 648/2012/EU rendelet nem írja elő a KBER-nek az ESMA előkészítő munkájába történő bevonását.

2.   
  Különös észrevételek

| 2.1. | Az EKB üdvözli az elszámolási kötelezettségről és kockázatcsökkentésről szóló SZTS-tervezet azon rendelkezését (5), amely meghatározza azokat az elemeket, amelyeket az ESMA-nak figyelembe kell vennie az elszámolható tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozó osztályaira vonatkozó szerződési feltételek és operatív folyamatok szabványosítása mértékének értékelésénél. Ez a rendelkezés hozzájárul a „szabványosítás” fogalmának pontosításához. Ez elengedhetetlen a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacai áttekinthetőségének javítása, a rendszerkockázatok csökkentése és a pénzügyi stabilitás javítása érdekében, amint azt a G-20-ak vezetői is tanácsolták (6). Mindazonáltal fontos annak biztosítása, hogy a szerződési feltételek szabványosításának középpontba állítása ne kínáljon ösztönzőket a piaci résztvevők számára ahhoz, hogy távol maradjanak a szerződési szabványosítás folyamatától a kötelező elszámolási kötelezettség bevezetésének elkerülése érdekében. Ebben a vonatkozásban az EKB egyben hangsúlyozza az ESMA következőkre vonatkozó felhatalmazását: a) az elszámolásra nem jogosult származtatott ügyletekkel folytatott tevékenység figyelemmel kísérése az olyan esetek azonosítása érdekében, amelyekben a származtatott eszközök egy adott osztálya rendszerkockázatot keletkeztethet, és b) az elszámolt és az el nem számolt származtatott ügyletek közötti szabályozói arbitrázs megelőzése érdekében (7). |
| --- | --- |

2.1.

Az EKB üdvözli az elszámolási kötelezettségről és kockázatcsökkentésről szóló SZTS-tervezet azon rendelkezését (5), amely meghatározza azokat az elemeket, amelyeket az ESMA-nak figyelembe kell vennie az elszámolható tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozó osztályaira vonatkozó szerződési feltételek és operatív folyamatok szabványosítása mértékének értékelésénél. Ez a rendelkezés hozzájárul a „szabványosítás” fogalmának pontosításához. Ez elengedhetetlen a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacai áttekinthetőségének javítása, a rendszerkockázatok csökkentése és a pénzügyi stabilitás javítása érdekében, amint azt a G-20-ak vezetői is tanácsolták (6). Mindazonáltal fontos annak biztosítása, hogy a szerződési feltételek szabványosításának középpontba állítása ne kínáljon ösztönzőket a piaci résztvevők számára ahhoz, hogy távol maradjanak a szerződési szabványosítás folyamatától a kötelező elszámolási kötelezettség bevezetésének elkerülése érdekében. Ebben a vonatkozásban az EKB egyben hangsúlyozza az ESMA következőkre vonatkozó felhatalmazását: a) az elszámolásra nem jogosult származtatott ügyletekkel folytatott tevékenység figyelemmel kísérése az olyan esetek azonosítása érdekében, amelyekben a származtatott eszközök egy adott osztálya rendszerkockázatot keletkeztethet, és b) az elszámolt és az el nem számolt származtatott ügyletek közötti szabályozói arbitrázs megelőzése érdekében (7).

| 2.2. | AZ EKB megjegyzi továbbá, hogy a 648/2012/EU rendelet 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a rendeletet nem kell alkalmazni a következőkre: a) a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai, b) a tagállamok hasonló feladatokat ellátó egyéb szervei, és c) olyan más uniós intézmények, amelyek feladata az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel, amelynek egyaránt részét képezik az elszámolási és a beszámolási kötelezettségek (8). Mindazonáltal a KBER tagjai szerződő feleinek arra kötelezése, hogy azok az ügyleteikre vonatkozó összes adatot jelentsék a kereskedési adattáraknak, korlátozná a fenti kivétel eredményességét. Annak megelőzésére, hogy a 648/2012/EU rendelet korlátozza a KBER tagjai közös érdekű feladatainak ellátására vonatkozó hatáskörét, kulcsfontosságú, hogy különösen a KBER-tagok könyvei védelmet kapjanak, és hogy a központi banki műveleteken alapuló jelzés eredményes maradjon. Ez a legeredményesebben úgy biztosítható, ha nem csak a KBER tagjai kapnak felmentést a származtatott ügyleteikről történő beszámolás kötelezettsége alól, hanem a KBER-tagok ezen ügyletekben érintett szerződő felei is. |
| --- | --- |

2.2.

AZ EKB megjegyzi továbbá, hogy a 648/2012/EU rendelet 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a rendeletet nem kell alkalmazni a következőkre: a) a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai, b) a tagállamok hasonló feladatokat ellátó egyéb szervei, és c) olyan más uniós intézmények, amelyek feladata az államadósság kezelése vagy az abban való részvétel, amelynek egyaránt részét képezik az elszámolási és a beszámolási kötelezettségek (8). Mindazonáltal a KBER tagjai szerződő feleinek arra kötelezése, hogy azok az ügyleteikre vonatkozó összes adatot jelentsék a kereskedési adattáraknak, korlátozná a fenti kivétel eredményességét. Annak megelőzésére, hogy a 648/2012/EU rendelet korlátozza a KBER tagjai közös érdekű feladatainak ellátására vonatkozó hatáskörét, kulcsfontosságú, hogy különösen a KBER-tagok könyvei védelmet kapjanak, és hogy a központi banki műveleteken alapuló jelzés eredményes maradjon. Ez a legeredményesebben úgy biztosítható, ha nem csak a KBER tagjai kapnak felmentést a származtatott ügyleteikről történő beszámolás kötelezettsége alól, hanem a KBER-tagok ezen ügyletekben érintett szerződő felei is.

| 2.3. | Az EKB megjegyzi, hogy a jegybanki betétben vagy más, a központi bank által biztosított, hasonló eszközben elhelyezett készpénzbetétek lehetnek az adott központi bank által kibocsátott pénznemben (azaz „központi banki pénzben”) denomináltak vagy pedig olyan pénznemben is, amelyet nem az adott központi bank bocsát ki (azaz „kereskedelemi banki pénzben”), és ennélfogva azok kockázati profilja eltérő lehet. Ennek a ténynek tükröződnie kell a központi szerződő fél befektetési politikájában azáltal, hogy az ilyen betéteket eltérően kezeli, és ennek figyelembe vételére a 648/2012/EU rendelet következő felülvizsgálata során kell esetlegesen sort keríteni. |
| --- | --- |

2.3.

Az EKB megjegyzi, hogy a jegybanki betétben vagy más, a központi bank által biztosított, hasonló eszközben elhelyezett készpénzbetétek lehetnek az adott központi bank által kibocsátott pénznemben (azaz „központi banki pénzben”) denomináltak vagy pedig olyan pénznemben is, amelyet nem az adott központi bank bocsát ki (azaz „kereskedelemi banki pénzben”), és ennélfogva azok kockázati profilja eltérő lehet. Ennek a ténynek tükröződnie kell a központi szerződő fél befektetési politikájában azáltal, hogy az ilyen betéteket eltérően kezeli, és ennek figyelembe vételére a 648/2012/EU rendelet következő felülvizsgálata során kell esetlegesen sort keríteni.

Abban az esetben, ahol az EKB a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardtervezetek módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. november 27-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

1

(2)  HL C 57., 2011.2.23., 1. o.

2

(3)  Lásd a 648/2012/EU rendelet (11) preambulumbekezdését, és 26. cikkének (9) bekezdését, 34. cikkének (3) bekezdését, 41. cikkének (5) bekezdését, 42. cikkének (5) bekezdését, 44. cikkének (2) bekezdését, 45. cikkének (5) bekezdését, 46. cikkének (3) bekezdését, 47. cikkének (8) bekezdését, 49. cikkének (4) bekezdését, 54. cikkének (4) bekezdését, 81. cikkének (5) bekezdését.

3

(4)  Elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának weboldalán a http://www.bis.org címen.

4

(5)  6. cikk.

5

(6)  Lásd különösen a G-20-ak 2010. június 26-27-i, torontói csúcstalálkozójának nyilatkozatát, amely elérhető a http://canadainternational.gc.ca címen.

6

(7)  A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (13) bekezdése és 5. cikkének (3) bekezdése.

7

(8)  A 648/2012/EU rendelet 1. cikkének (4) bekezdése.

8

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok a központi szerződő felek kollégiumairól szóló SZTS-tervezethez

| Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  módosítás |
| Preambulum |
| „tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
  tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,” | „tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
  tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,

  tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2), |
| Magyarázat


  A Szerződés 296. cikkével összhangban – amely úgy rendelkezik, hogy a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell azokra a véleményekre, melyeket a Szerződések előírnak – a javasolt módosítás szükséges azon tény megjelenítése érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet elfogadása a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdésével és 282. cikkének (5) bekezdésével összhangban történik. E rendelkezésekben szerepel az EKB-val a hatáskörébe tartozó uniós jogi aktusok tervezetéről folytatott konzultáció kötelezettsége
   (3). |
| 2.
     
  módosítás |
| 8. cikk (új) |
| Nincs szöveg. | „Válságkezelés rendkívüli helyzetekben

  A rendkívüli helyzetek kezelésére szolgáló eljárásoknak tükrözniük kell egy kollégium tagjainak feladatait és információigényét, és azoknak tartalmazniuk kell a válságkezelési folyamat során az időszerű, arányos és eredményes kommunikáció biztosításához szükséges eszközöket. A rendkívüli helyzetekre vonatkozó eljárások részeként a központi szerződő fél illetékes hatóságának biztosítania kell, hogy a kollégium fontolja meg a következő eszközök kialakítását:








  a) | állandó válsághelyzeti kommunikációs eszközök; |

Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1.
     
  módosítás

Preambulum

„tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,”

„tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

Magyarázat

Magyarázat

A Szerződés 296. cikkével összhangban – amely úgy rendelkezik, hogy a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell azokra a véleményekre, melyeket a Szerződések előírnak – a javasolt módosítás szükséges azon tény megjelenítése érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet elfogadása a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdésével és 282. cikkének (5) bekezdésével összhangban történik. E rendelkezésekben szerepel az EKB-val a hatáskörébe tartozó uniós jogi aktusok tervezetéről folytatott konzultáció kötelezettsége
   (3).

A Szerződés 296. cikkével összhangban – amely úgy rendelkezik, hogy a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell azokra a véleményekre, melyeket a Szerződések előírnak – a javasolt módosítás szükséges azon tény megjelenítése érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet elfogadása a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdésével és 282. cikkének (5) bekezdésével összhangban történik. E rendelkezésekben szerepel az EKB-val a hatáskörébe tartozó uniós jogi aktusok tervezetéről folytatott konzultáció kötelezettsége

3

2.
     
  módosítás

2.

módosítás

8. cikk (új)

Nincs szöveg.

„Válságkezelés rendkívüli helyzetekben

A rendkívüli helyzetek kezelésére szolgáló eljárásoknak tükrözniük kell egy kollégium tagjainak feladatait és információigényét, és azoknak tartalmazniuk kell a válságkezelési folyamat során az időszerű, arányos és eredményes kommunikáció biztosításához szükséges eszközöket. A rendkívüli helyzetekre vonatkozó eljárások részeként a központi szerződő fél illetékes hatóságának biztosítania kell, hogy a kollégium fontolja meg a következő eszközök kialakítását:

a)

állandó válsághelyzeti kommunikációs eszközök;

| b) | a válság során minimálisan közlendő lényegi kérdések ellenőrző listája; |
| --- | --- |

b)

a válság során minimálisan közlendő lényegi kérdések ellenőrző listája;

| c) | a válságkezelési eljárások rendszeres tesztelése.” |
| --- | --- |

c)

a válságkezelési eljárások rendszeres tesztelése.”

Magyarázat

Magyarázat

Az ESMA konzultációs anyagában (ESMA/2012/379) szerepelt néhány, a rendkívüli helyzetekkel kapcsolatos megfogalmazás. A pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó CPSS-IOSCO alapelvek „Együttműködés más hatóságokkal” elnevezésű „E.” feladatának megfelelően a hatóságok közötti együttműködési mechanizmusoknak nem csak a szokásos körülmények között kell eredményesnek lenniük, hanem piaci stresszhelyzetekben és válsághelyzetekben is.

Az ESMA konzultációs anyagában (ESMA/2012/379) szerepelt néhány, a rendkívüli helyzetekkel kapcsolatos megfogalmazás. A pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó CPSS-IOSCO alapelvek „Együttműködés más hatóságokkal” elnevezésű „E.” feladatának megfelelően a hatóságok közötti együttműködési mechanizmusoknak nem csak a szokásos körülmények között kell eredményesnek lenniük, hanem piaci stresszhelyzetekben és válsághelyzetekben is

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló SZTS-tervezethez

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteiről szóló SZTS-tervezethez

| Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg | Az EKB által javasolt szöveg |
| --- | --- |
| 3.
     
  módosítás |
| Melléklet, 2. táblázat, az 54. mező után a hitelderivatívákra vonatkozó új szakasz beillesztése |
| Nincs szöveg. | | „2h szakasz (4) – Hitel | Az olyan egyedi termékazonosító jelentése esetén, amely tartalmazza az összes alábbi információt, ennek jelentésére nincs szükség | Hitelderivatívák |
| 55 | Átalakítási záradék | Az átalakítási záradék típusát jelöli. | |

Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg

Az EKB által javasolt szöveg

3.
     
  módosítás

3.

módosítás

Melléklet, 2. táblázat, az 54. mező után a hitelderivatívákra vonatkozó új szakasz beillesztése

Nincs szöveg.

„2h szakasz (4) – Hitel

Az olyan egyedi termékazonosító jelentése esetén, amely tartalmazza az összes alábbi információt, ennek jelentésére nincs szükség

Hitelderivatívák

55

Átalakítási záradék

Az átalakítási záradék típusát jelöli.

Magyarázat

Magyarázat

Pénzügyi stabilitási és rendszerkockázat-elemzési szempontból kulcsjelentőségű a nyitott hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS) átalakítási záradékaira vonatkozó információk begyűjtése. Ezek az információk lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy pontosabban elemezhessék valamely hiteleseménynek a piaci résztvevők CDS-kitettségére gyakorolt hatását, valamint annak megértését, hogy egyes CDS-pozíciókra mely típusú hitelesemények vonatkoznának.

Pénzügyi stabilitási és rendszerkockázat-elemzési szempontból kulcsjelentőségű a nyitott hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS) átalakítási záradékaira vonatkozó információk begyűjtése. Ezek az információk lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy pontosabban elemezhessék valamely hiteleseménynek a piaci résztvevők CDS-kitettségére gyakorolt hatását, valamint annak megértését, hogy egyes CDS-pozíciókra mely típusú hitelesemények vonatkoznának.

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardokról szóló SZTS-tervezethez

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardokról szóló SZTS-tervezethez

| Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg | Az EKB által javasolt szöveg |
| --- | --- |
| 4.
     
  módosítás |
| 2. cikk (10) bekezdés |
| „(10)   A kereskedési adattárak a KBER érintett tagja részére hozzáférést biztosítanak az adott tag által kibocsátott pénznemben kötött származtatott ügyletek pozícióira vonatkozó adatokhoz.” | „(10)   A kereskedési adattárak a KBER érintett tagja részére hozzáférést biztosítanak az adott tag által kibocsátott pénznemben kötött származtatott ügyletek tranzakció szintű adataihoz, valamint a pozícióira vonatkozó adatokaihoz. Ha a származtatott ügylet egyik szerződő fele sem e KBER-tag országában található, a kereskedési adattár az ezen ügyleti szintű adatokat a származtatott ügylet ügyfeleinek azonosítása nélkül is megadhatja.” |
| Magyarázat


  Az aktuális tervezet a kibocsátó központi bank számára csak a „pozícióadatokhoz” biztosít hozzáférést. Az EKB-nak – annak érdekében, hogy teljesíthesse a Szerződés 127. cikkének (2) és (5) bekezdése szerinti, különösen a monetáris politikával kapcsolatos felhatalmazását, a fizetési rendszerek zavartalan működését és a pénzügyi stabilitást illetően – hozzáférésre van szüksége az euróban denominált származtatott szerződések ügyleti szintű adataihoz is.


  Ebben a vonatkozásban az EKB-nak érdeke fűződik a következőkhöz: a) a fizetési és elszámolási rendszereket érintő összesített és egyedi fizetési forgalom figyelemmel kísérése; b) az euro likviditásának figyelemmel kísérése; és c) az e pénznemben folyó spekulatív tevékenység figyelemmel kísérése. Ez különösen hasznos lesz azon lehetséges likviditási megszorítások értékeléséhez, amelyek hatást gyakorolhatnak a monetáris politika végrehajtására. A pozícióadatok csak a kint lévő összegekre („állományokra”) vonatkozóan szolgáltatnak adatokat, de nem a forgalomra, amely szükséges a likviditás-elemzés elvégzéséhez.


  Ezen túlmenően a kötelező elszámolásnak jelentős hatása lesz a piaci likviditásra és fizetési forgalomra. Az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre emiatt annak érdekében is szükség van, hogy meg lehessen érteni a tőzsdén kívüli származékos piacok piaci szerkezetét és likviditási rugalmasságát.


  Az eurorendszernek szüksége lesz az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre tekintettel a központi szerződő felek kollégiumának a kibocsátó központi bankot képviselő tagjaként betöltött szerepére. Mivel a származtatott szerződések tekintetében az euro messze a legfontosabb uniós fizetőeszköz, az EKB elvárja, hogy az eurorendszer tagságot kapjon a központi szerződő felek nagyszámú kollégiumában. |

Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg

Az EKB által javasolt szöveg

4.
     
  módosítás

4.

módosítás

2. cikk (10) bekezdés

„(10)   A kereskedési adattárak a KBER érintett tagja részére hozzáférést biztosítanak az adott tag által kibocsátott pénznemben kötött származtatott ügyletek pozícióira vonatkozó adatokhoz.”

„(10)   A kereskedési adattárak a KBER érintett tagja részére hozzáférést biztosítanak az adott tag által kibocsátott pénznemben kötött származtatott ügyletek tranzakció szintű adataihoz, valamint a pozícióira vonatkozó adatokaihoz. Ha a származtatott ügylet egyik szerződő fele sem e KBER-tag országában található, a kereskedési adattár az ezen ügyleti szintű adatokat a származtatott ügylet ügyfeleinek azonosítása nélkül is megadhatja.”

Magyarázat

Magyarázat

Az aktuális tervezet a kibocsátó központi bank számára csak a „pozícióadatokhoz” biztosít hozzáférést. Az EKB-nak – annak érdekében, hogy teljesíthesse a Szerződés 127. cikkének (2) és (5) bekezdése szerinti, különösen a monetáris politikával kapcsolatos felhatalmazását, a fizetési rendszerek zavartalan működését és a pénzügyi stabilitást illetően – hozzáférésre van szüksége az euróban denominált származtatott szerződések ügyleti szintű adataihoz is.

Az aktuális tervezet a kibocsátó központi bank számára csak a „pozícióadatokhoz” biztosít hozzáférést. Az EKB-nak – annak érdekében, hogy teljesíthesse a Szerződés 127. cikkének (2) és (5) bekezdése szerinti, különösen a monetáris politikával kapcsolatos felhatalmazását, a fizetési rendszerek zavartalan működését és a pénzügyi stabilitást illetően – hozzáférésre van szüksége az euróban denominált származtatott szerződések ügyleti szintű adataihoz is.

Ebben a vonatkozásban az EKB-nak érdeke fűződik a következőkhöz: a) a fizetési és elszámolási rendszereket érintő összesített és egyedi fizetési forgalom figyelemmel kísérése; b) az euro likviditásának figyelemmel kísérése; és c) az e pénznemben folyó spekulatív tevékenység figyelemmel kísérése. Ez különösen hasznos lesz azon lehetséges likviditási megszorítások értékeléséhez, amelyek hatást gyakorolhatnak a monetáris politika végrehajtására. A pozícióadatok csak a kint lévő összegekre („állományokra”) vonatkozóan szolgáltatnak adatokat, de nem a forgalomra, amely szükséges a likviditás-elemzés elvégzéséhez.

Ebben a vonatkozásban az EKB-nak érdeke fűződik a következőkhöz: a) a fizetési és elszámolási rendszereket érintő összesített és egyedi fizetési forgalom figyelemmel kísérése; b) az euro likviditásának figyelemmel kísérése; és c) az e pénznemben folyó spekulatív tevékenység figyelemmel kísérése. Ez különösen hasznos lesz azon lehetséges likviditási megszorítások értékeléséhez, amelyek hatást gyakorolhatnak a monetáris politika végrehajtására. A pozícióadatok csak a kint lévő összegekre („állományokra”) vonatkozóan szolgáltatnak adatokat, de nem a forgalomra, amely szükséges a likviditás-elemzés elvégzéséhez.

Ezen túlmenően a kötelező elszámolásnak jelentős hatása lesz a piaci likviditásra és fizetési forgalomra. Az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre emiatt annak érdekében is szükség van, hogy meg lehessen érteni a tőzsdén kívüli származékos piacok piaci szerkezetét és likviditási rugalmasságát.

Ezen túlmenően a kötelező elszámolásnak jelentős hatása lesz a piaci likviditásra és fizetési forgalomra. Az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre emiatt annak érdekében is szükség van, hogy meg lehessen érteni a tőzsdén kívüli származékos piacok piaci szerkezetét és likviditási rugalmasságát.

Az eurorendszernek szüksége lesz az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre tekintettel a központi szerződő felek kollégiumának a kibocsátó központi bankot képviselő tagjaként betöltött szerepére. Mivel a származtatott szerződések tekintetében az euro messze a legfontosabb uniós fizetőeszköz, az EKB elvárja, hogy az eurorendszer tagságot kapjon a központi szerződő felek nagyszámú kollégiumában.

Az eurorendszernek szüksége lesz az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre tekintettel a központi szerződő felek kollégiumának a kibocsátó központi bankot képviselő tagjaként betöltött szerepére. Mivel a származtatott szerződések tekintetében az euro messze a legfontosabb uniós fizetőeszköz, az EKB elvárja, hogy az eurorendszer tagságot kapjon a központi szerződő felek nagyszámú kollégiumában.

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumáról és gyakoriságáról szóló VTS-tervezethez

Szerkesztési javaslatok a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumáról és gyakoriságáról szóló VTS-tervezethez

| Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg | Az EKB által javasolt szöveg |
| --- | --- |
| 5.
     
  módosítás |
| Melléklet, 2. táblázat, az 54. mező után a hitelderivatívákra vonatkozó új szakasz beillesztése |
| Nincs szöveg. | | „2h szakasz (5) – Hitel | Olyan egyedi termékazonosító jelentése esetén, amely tartalmazza az összes alábbi információt, ennek jelentésére nincs szükség | Hitelderivatívák |
| 55 | Átalakítási záradék | Old R=
  régi átalakítás
  Mod R=
  módosított átalakítás
  Mod-Mod R=
  módosított módosított átalakítás
  No R=
  nincs átalakítás | |

Az ESMA által a Bizottsághoz benyújtott szöveg

Az EKB által javasolt szöveg

5.
     
  módosítás

5.

módosítás

Melléklet, 2. táblázat, az 54. mező után a hitelderivatívákra vonatkozó új szakasz beillesztése

Nincs szöveg.

„2h szakasz (5) – Hitel

Olyan egyedi termékazonosító jelentése esetén, amely tartalmazza az összes alábbi információt, ennek jelentésére nincs szükség

Hitelderivatívák

55

Átalakítási záradék

Old R=

Mod R=

Mod-Mod R=

No R=

Magyarázat

Magyarázat

Pénzügyi stabilitási és rendszerkockázat-elemzési szempontból kulcsfontosságú a nyitott CDS-ek átalakítási záradékaira vonatkozó információk begyűjtése. Ezek az információk lehetővé teszik a hatóságok számára a hitelesemény piaci résztvevők CDS-kitettségére gyakorolt hatásának pontosabb elemzését és annak megértését, hogy a hitelesemények mely típusai vonatkoznának egyes CDS-pozíciókra. Így ezen információk hiánya hátráltatná a hiteleseményekhez kapcsolódó rendszerkockázatok elemzését.

Pénzügyi stabilitási és rendszerkockázat-elemzési szempontból kulcsfontosságú a nyitott CDS-ek átalakítási záradékaira vonatkozó információk begyűjtése. Ezek az információk lehetővé teszik a hatóságok számára a hitelesemény piaci résztvevők CDS-kitettségére gyakorolt hatásának pontosabb elemzését és annak megértését, hogy a hitelesemények mely típusai vonatkoznának egyes CDS-pozíciókra. Így ezen információk hiánya hátráltatná a hiteleseményekhez kapcsolódó rendszerkockázatok elemzését.

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

(2)  HL C X., 201x.xx.xx., xx. o.”

2

HL C X., 201x.xx.xx., xx. o.

(3)  Az EKB megjegyzi, hogy minden egyes olyan SZTS-tervezetnek és VTS-tervezetnek, amelyhez ez a vélemény módosításokat javasol, hivatkoznia kell erre a véleményre.

3

(4)  Felhívjuk a figyelmet, hogy a későbbi szakaszokat és mezőket át kell számozni.”

4

Felhívjuk a figyelmet, hogy a későbbi szakaszokat és mezőket át kell számozni.

(5)  Felhívjuk a figyelmet, hogy a későbbi szakaszokat és mezőket át kell számozni.”

5

Felhívjuk a figyelmet, hogy a későbbi szakaszokat és mezőket át kell számozni.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/7

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. február 28.

2013/C 60/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3129 |
| JPY | Japán yen | 121,07 |
| DKK | Dán korona | 7,4560 |
| GBP | Angol font | 0,86300 |
| SEK | Svéd korona | 8,4475 |
| CHF | Svájci frank | 1,2209 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,4870 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,637 |
| HUF | Magyar forint | 295,80 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7007 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1515 |
| RON | Román lej | 4,3588 |
| TRY | Török líra | 2,3580 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2809 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3461 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,1830 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5810 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6237 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 423,71 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,7550 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,1720 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5855 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 702,12 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,0617 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,427 |
| RUB | Orosz rubel | 40,0833 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,085 |
| BRL | Brazil real | 2,5871 |
| MXN | Mexikói peso | 16,7554 |
| INR | Indiai rúpia | 71,3860 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3129

JPY

Japán yen

121,07

DKK

Dán korona

7,4560

GBP

Angol font

0,86300

SEK

Svéd korona

8,4475

CHF

Svájci frank

1,2209

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,4870

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,637

HUF

Magyar forint

295,80

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7007

PLN

Lengyel zloty

4,1515

RON

Román lej

4,3588

TRY

Török líra

2,3580

AUD

Ausztrál dollár

1,2809

CAD

Kanadai dollár

1,3461

HKD

Hongkongi dollár

10,1830

NZD

Új-zélandi dollár

1,5810

SGD

Szingapúri dollár

1,6237

KRW

Dél-Koreai won

1 423,71

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,7550

CNY

Kínai renminbi

8,1720

HRK

Horvát kuna

7,5855

IDR

Indonéz rúpia

12 702,12

MYR

Maláj ringgit

4,0617

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,427

RUB

Orosz rubel

40,0833

THB

Thaiföldi baht

39,085

BRL

Brazil real

2,5871

MXN

Mexikói peso

16,7554

INR

Indiai rúpia

71,3860

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. február 28.)

a farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság egészségügyi szakemberek és beteg-érdekképviseleti szervezetek képviseletét ellátó tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 60/03

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 61a. cikke (1) bekezdésére (1),

mivel:

| (1) | A 726/2004/EK rendelet 61a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Gyógyszerügynökségen (EMA) belül működő farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottságba a Bizottság nevezze ki az egészségügyi szakemberek és beteg-érdekképviseleti szervezetek képviselőit. |
| --- | --- |

(1)

A 726/2004/EK rendelet 61a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Gyógyszerügynökségen (EMA) belül működő farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottságba a Bizottság nevezze ki az egészségügyi szakemberek és beteg-érdekképviseleti szervezetek képviselőit.

| (2) | A Bizottság – a 726/2004/EK rendelet 61a. cikke (1) bekezdésének megfelelően – szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyilvános felhívást tett közzé. A pályázati felhívás keretében beérkezett pályázatok értékelésének eredményéről konzultáltak az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság – a 726/2004/EK rendelet 61a. cikke (1) bekezdésének megfelelően – szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyilvános felhívást tett közzé. A pályázati felhívás keretében beérkezett pályázatok értékelésének eredményéről konzultáltak az Európai Parlamenttel.

| (3) | A bizottság tagjait és póttagjait egyszer meghosszabbítható, hároméves időtartamra nevezik ki 2013. március 1-jétől kezdődően. |
| --- | --- |

(3)

A bizottság tagjait és póttagjait egyszer meghosszabbítható, hároméves időtartamra nevezik ki 2013. március 1-jétől kezdődően.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

(1)   Az egészségügyi szakemberek képviseletére a következő személyeket nevezik ki 2013. március 1-jétől kezdődően három évre a farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság tagjává, illetve póttagjává:

| — | Tag: Filip Babylon, |
| --- | --- |

—

Tag: Filip Babylon,

| — | Póttag: Kirsten Myhr. |
| --- | --- |

—

Póttag: Kirsten Myhr.

(2)   A beteg-érdekképviseleti szervezetek képviseletére a következő személyeket nevezik ki 2013. március 1-jétől kezdődően három évre a bizottság tagjává, illetve póttagjává:

| — | Tag: Albert van der Zeijden, |
| --- | --- |

—

Tag: Albert van der Zeijden,

| — | Póttag: Marco Greco. |
| --- | --- |

—

Póttag: Marco Greco.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 28-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

1

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/9

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

2013/C 60/04

1.   Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott napon hatályukat vesztik, amennyiben nem indul felülvizsgálat az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően.

2.   Az eljárás

Az uniós gyártók írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az európai uniós gyártók ezen értesítés közzétételének napjával kezdődően írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 8/20, 1049 Brussels, Belgium (2).

4.   Ez az értesítés a 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Citromsav | A Kínai Népköztársaság | Dömpingellenes vám | A Tanács 1193/2008/EK rendelete (HL L 323., 2008.12.3., 1. o.) | 2013.12.4. |
| Kötelezettségvállalások | A 2012/501/EU bizottsági határozattal (HL L 244., 2012.9.8., 27. o.) módosított 2008/899/EK bizottsági határozat (HL L 323., 2008.12.3., 62. o.) |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Citromsav

A Kínai Népköztársaság

Dömpingellenes vám

A Tanács 1193/2008/EK rendelete (HL L 323., 2008.12.3., 1. o.)

2013.12.4.

Kötelezettségvállalások

A 2012/501/EU bizottsági határozattal (HL L 244., 2012.9.8., 27. o.) módosított 2008/899/EK bizottsági határozat (HL L 323., 2008.12.3., 62. o.)

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon, éjfélkor veszti hatályát.

---

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/10

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

2013/C 60/05

1.   Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott napon hatályukat vesztik, amennyiben nem indul felülvizsgálat az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően.

2.   Az eljárás

Az uniós gyártók írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az európai uniós gyártók ezen értesítés közzétételének napjával kezdődően írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 8/20, 1049 Brussels, Belgium (2).

4.   Ez az értesítés az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mononátrium-glutamát | A Kínai Népköztársaság | Dömpingellenes vám | A Tanács 1187/2008/EK rendelete (HL L 322., 2008.12.2., 1. o.) | 2013.12.3. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Mononátrium-glutamát

A Kínai Népköztársaság

Dömpingellenes vám

A Tanács 1187/2008/EK rendelete (HL L 322., 2008.12.2., 1. o.)

2013.12.3.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon, éjfélkor veszti hatályát.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/11

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 60/06

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„QUESO LOS BEYOS”

EK-sz.: ES-PGI-0005-0806-22.04.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Queso Los Beyos”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Spanyolország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.3. osztály: | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály:

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Queso Los Beyos” oltalom alatt álló földrajzi jelzés a nyers vagy pasztörizált, nem kevert tehéntejből, juhtejből vagy kecsketejből alvasztással készült, legalább 20 napig – vagy nyers tejből történő előállítás esetén legalább 60 napig – érlelt azon sajtokra terjed ki, amelyek megfelelnek a termékleírásban meghatározott követelményeknek, és az alábbiakban leírt valamennyi tulajdonsággal rendelkeznek.

Fizikai tulajdonságok

Alak: henger alakú, alsó és felső lapja sík vagy enyhén homorú.

Méret: magassága 6–9 cm, átmérője 9–10 cm.

Súly: 250–500 gramm.

Kémiai jellemzők

Szárazanyag-tartalom: legalább 50 %.

Zsírtartalom a szárazanyagban: legalább 45 %.

Fehérje a szárazanyagban: legalább 30 %.

Érzékszervi tulajdonságok

Kérge vékony, egyenetlen, színe a tejalapanyagtól függően – vagyis aszerint, hogy tehén-, kecske-, illetve juhtejből készült-e – a krémsárgától vagy halványsárgától a világosbarnáig terjed.

A sajttészta félkemény vagy kemény, zárt, erjedési lyukak nélküli, kevés mechanikai eredetű repedést mutat, a vágásfelületen törékeny vagy morzsálódó, színe a kecsketejből készült sajtok esetében fehér, a juh- vagy tehéntejből készült sajtok esetében elefántcsont vagy halványsárga.

Állaga szilárd, egyáltalán nem vagy nagyon kevéssé rugalmas, közepesen vagy erősen omlós.

Az illat és az aroma lágy, a tejtermékekre jellemző, a juhsajtok és a kecskesajtok esetében intenzívebb, kissé a tejalapanyagot adó fajra emlékeztet.

Íze lágy, a juhsajtok esetében intenzívebb, a juh- és kecskesajtoknál a fajra jellemző enyhe jegyeket mutat, kissé sós, enyhén savanykás, kellemes és kiegyensúlyozott; az utóíz a tehéntejből készült sajtoknál a friss tejre emlékeztet, a juh- és kecskesajtok esetében intenzívebb és tartósabb.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

Tehén-, juh- vagy kecsketej, tejélesztő, kalcium-klorid, tejoltó és só. A sajtok jelenleg is a hagyományosan felhasznált összetevőkből készülnek.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Az előállítás valamennyi műveletét, az érlelést is beleértve, a meghatározott földrajzi területen hajtják végre.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Azokon a sajtokon, amelyek teljesítik az ahhoz szükséges követelményeket, hogy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel kerüljenek forgalomba, az egyes gyártók saját címkéjén kívül (kereskedelmi címke) el kell helyezni a termékazonosságot tanúsító számozott címkét, és ezen fel kell tüntetni az „Indicación Geográfica Protegida” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és a „Queso Los Beyos” feliratot, valamint az OFJ logóját. A fogyasztók esetleges megtévesztésének megelőzése érdekében a kereskedelmi címkén nagybetűvel fel kell tüntetni, hogy a sajt előállításához felhasznált tej mely állatfajtól származik.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A meghatározott földrajzi területet, amelyen a „Queso Los Beyos” OFJ-vel ellátott sajtok előállítása és érlelése folyik, Oseja de Sajambre, Amieva és Ponga községek területe alkotja; az első közigazgatásilag Kasztília és León autonóm közösséghez tartozik, míg Ponga és Amieva az Asztúriai Hercegség autonóm tartományhoz.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A földrajzi terület természetes határait a körülötte elhelyezkedő hegységek határozzák meg: délen a Kantábriai-hegység, keleten a Picos de Europa nyugati tömbjének nyúlványai, északon a Sierra de Fontecha és nyugaton a Cordal de Ponga. E hegyi környezet megnehezítette a közlekedés fejlődését, mivel két pont közötti távolság megtételéhez nagy magasságban levő hágókon és nehezen járható hegyszorosokon kell átkelni.

Ezzel szemben a terület belsejében, a domborzati viszonyok – noha szintén rejtegetnek nehézségeket – kedvezőbbek, és olyan akadálytalanabb közlekedést biztosító ösvények és utak kialakítását tették lehetővé, amelyek összekötik a terület falvait és elvezetnek a közösen gondozott karámokhoz; ily módon a közigazgatási határoktól független, egységes, hasonló szokásvilággal és számos közös jeggyel jellemezhető terület jött létre.

A földterület mintegy egyharmadát az év nagy részében legelőként hasznosítják.

A tengerszint feletti magasság alapján nagy vonalakban három különféle tájtípus különböztethető meg, amelyek mindhárom település területén megtalálhatók: a magasabb területeken szabálytalan alakú sziklás hegycsúcsok és a sziklák közé ékelődő magashegyi legelők (hegyszorosok) váltakoznak; a közepes magasságú területeket elszórt zöld legelőkkel tarkított erdőség borítja; az alacsonyabban fekvő vidékeken pedig elszórt facsoportokkal tarkított kaszálók terülnek el.

A terület hegyrajza kétségkívül döntő szerepet játszott ennek az egyedülálló sajtfajtának a kialakulásában, amelyhez az alapanyagot a helyi lakosok számára kevés lehetőséget kínáló életmód eredményeképpen megmaradó tej kínálta. A közlekedési utak kialakulását nagyban megnehezítő fent említett körülmények, amelyek ugyanakkor a meghatározott területet alkotó települések környezetében kedvezőbbek, meghatározó szerepet játszottak abban, hogy szoros kapcsolat alakult ki az év adott szakaszában a hágókon található karámok körül együtt élő helyiek között, akik a közös élettér mellett életmódjukban is osztoztak, ami a rendelkezésre álló erőforrások közös felhasználásához és végeredményben a Queso Los Beyos előállításához vezetett.

A talaj jellemzői szintén meghatározóak voltak, hiszen elősegítették az évszakok által erőteljesen meghatározott erdőművelő-legeltető (extenzív) tevékenységeken alapuló, a különböző magasságoktól és a legelők összetételétől függő hagyományos termelési és állattartási rendszer alkalmazását. A tej és a hús hasznosításán alapuló vegyes gazdálkodás két fő tevékenység kibontakozásához vezetett: az egyes állatfajok növendékeinek tenyésztéséhez, illetve sajt készítéséhez a szoptatást vagy az elválasztást követően megmaradt tejből.

A terület sajátosságaitól függően – amelyek még egy-egy településen belül is vagy az egyik, vagy a másik fajnak kedveztek inkább – a nyájak és csordák összetétele hagyományos jellegzetességeket mutatott; így tehát a pásztorok vagy tehenet, vagy juhot, vagy kecskét tartottak, vegyes nyájaik ritkán voltak, következésképpen a tejből nyert termék juhsajt, kecskesajt vagy tehénsajt volt, és kevert tejből alig készült sajt: mindez e sajtfajta kialakulásának egyik meghatározó tényezője volt.

A terület jellegzetességei meghatározó szerepet játszottak a sajt kialakulásában; emellett maga a sajtkészítési eljárás, amelyet a terület jellegzetességeinek függvényében e települések lakói alakítottak ki, szintén rányomja bélyegét a végtermékre.

5.2.   A termék sajátosságai:

A termék sajátos jellege mindenekelőtt külső megjelenésében nyilvánul meg, amely ezt a sajtot alapvetően megkülönbözteti a meghatározott terület környezetében készített valamennyi sajtfajtától. A Queso Los Beyos sajt kis méretéről és az átmérőjénél valamivel kisebb magasságáról ismerhető fel. A sajt kis mérete nem a véletlen műve: ez a méret gyorsabb lecsöpögtetést és szárítást tesz lehetővé, melynek annyiban van jelentősége, hogy a savó eltávolítása kezdettől fogva a formázás fázisa alatt történik, mely fázisban a savó a gravitáció révén távozik az alvadékból, így az a saját súlyánál fogva préselődik össze; e módszer, amelyet a mai napig megőriztek, meghatározó módon befolyásolja a sajttészta állagát és megjelenését, így sajátos jelleget kölcsönöz a sajtnak. A módszer különösen a sajttészta jellegét határozza meg, amely zárt és a vágásfelületen törékeny vagy morzsálódó: ezek a termék sajátos megkülönböztető jegyei. A tehéntejből készített sajtok íze lágyabb, míg a kecsketejből és a juhtejből előállított sajtoké intenzívebb, és az alapanyagul szolgáló tejre emlékeztet, azonban mindig – az előállítás módjának, alapvetően a tejalvadás módjának tulajdonítható – enyhe savas jegyeket mutat, amelyek hozzájárulnak az ízárnyalatok kifejeződésének mérsékléséhez.

A tehén-, kecske- vagy juhtejből készített sajtok hagyományos előállításáról számos szöveg beszámol, például a következők: A Los quesos artesanales de Asturias (1985) (Asztúria kézműves sajtjai) című írásban az olvasható, hogy „A Queso Los Beyos készülhet tehén-, kecske- vagy juhtejből, de a helyi hagyomány szerint a különböző fajok tejét nem volt szokás keverni”; José A. Fidalgo Sánchez Asturias, parada y fonda (1988) (Asztúria: kellemes pihenő, kiadós étkezés) című írásában ugyanerről számol be; hasonlóképpen ír szerzőtársaival Enric Canut a Quesos (1992) (Sajtok) című művében, illetve ugyanő a Manual de quesos, queseros y quesómanos (Sajtok, sajtkészítők és sajtimádók kézikönyve) című könyvében, amelyben így ír: a sajt „teljes tehén-, kecske- vagy juhtejből készül, de a tejeket nem keverik össze”.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A sajt, amely nevét a Sella folyó által a mészkősziklákba vájt hatalmas Los Beyos szorosról kapta, származási helyének köszönhetően hagyományosan nagy hírnévnek örvend.

A földrajzi terület és a termék közötti kapcsolatot elsősorban ez a hírnév bizonyítja. E kapcsolatról számos írásos emlék tanúskodik. Sebastián de Miñano író, történetíró és földrajztudós 1827-ben megjelent földrajzi és statisztikai szótára kifejezetten kiemeli e sajt jó minőségét, de a korábbi időkből is maradtak fenn erre vonatkozó irodalmi hivatkozások, többek között Ensenada márki 1752. évi kataszteri összeírásában és a terület településeinek 1779. évi első szabályrendeleteiben. Később is számos könyv és egyéb írás tett említést e termékről vagy tette azt főszereplőjévé, olyannyira, hogy Juan Gabriel Pallarés 1998-as Guía de productos de la tierra (A táj termékeinek kalauza) című írásában a „kelet ékének” és a „hegyszorosok gyermekének” nevezi e sajtot.

A sajt hírnevéről számos gasztronómiai könyv is tanúskodik, amelyek külön is megemlítik: az 1929-es Guía del buen comer español (A jó spanyol étkek kalauza) a sajt kiemelkedő tulajdonságaként annak „fenséges ízét” jelöli meg; az 1962-ben megjelent Lecciones de cocina regional (Bevezetés a regionális konyhába) „nagyon jó ízű” sajtként hivatkozik rá; míg a Comer en Asturias (1980) (Étkezés Asztúriában) és az 1983-ban megjelent Cocina práctica de los quesos de España (A spanyol sajtok gyakorlati kalauza) egyaránt a legkiválóbb asztúriai sajtok között említi. Az El Gran libro de la cocina asturiana (1986) (Az asztúriai konyha nagykönyve) szintén foglalkozik e sajttal, és a „Los Beyos szoros jellegzetessége”-ként azonosítja.

A sajtot kezdetben családi fogyasztásra termelték vagy a bérleti díj kifizetésére használták, később – kisebb mértékben ugyan, de – ajándékként, fizető- vagy csereeszközként szolgált, de a tejfelesleget felhasználva közvetlen bevételforrásként is hasznosították. Ezek a tevékenységek eredetileg a helyi kereskedelemre korlátozódtak, majd a területtel határos települések – mint Cangas de Onís – piacainak létrejöttével más területeken is megjelentek. Egyesek szerint a sajt ez utóbbi piacon kapta a nevét, lévén, hogy a Los Beyos szoros területéről származott.

Szintén e településen vett részt a sajt a Picos de Europa régiójából származó sajtok kiállításán és vásárán, melynek kezdetei az 1942. évi őszi vásárig nyúlnak vissza. A községházán fellelhető dokumentumok tanúsítják a sajt részvételét e versenyen, ahol a közeli vidékek sajtféleségeivel együtt továbbra is az egyik főszereplőnek számít. A Queso Los Beyos ezenkívül saját versennyel is büszkélkedik. A La Nueva España című asztúriai napilap 1984. december 10-én adott hírt arról, hogy „Ponga község tegnap óta saját Queso Los Beyos versennyel rendelkezik”. Az ugyanebben az évben megjelent más sajtócikkekben a következők olvashatók: „A Los Beyos sajt mint gazdaságösztönző”, „Egyre nő a Los Beyos sajt népszerűsége”. 2004. május 28-án a La Voz de Asturias című lap hírül adta, hogy a XXI. Los Beyos sajtversennyel egy időben megrendezésre kerülnek a Los Beyos gasztronómiai napok. Amieva községben 1992 óta szintén megrendezik a sajtversenyt. A polgármesteri hivatalokban megtalálhatók a résztvevők listáját, a zsűri összetételét, a díjak összegét és a díjazottak jegyzékét tartalmazó iratok.

A területen fekvő három település termelőinek részvételével és nagy érdeklődés mellett megrendezett versenyekről a sajtó a mai napig beszámol.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK rendelet (3) 5. cikkének (7) bekezdése)

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/pliego_queso_los_beyos_versi%C3%B3n_7.6.2012_tcm7-211510.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---

| 1.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 60/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 60/15

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 60/07

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„MELVA DE ANDALUCÍA”

EK-sz.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   A termékleírás érintett szakaszcímei:

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Nemzeti előírások |
| — | ☒ | Egyéb: A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése |

—



A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Nemzeti előírások

—

☒

Egyéb: A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése

2.   A módosítás típusa:

| — | ☒ | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása |
| --- | --- | --- |
| — |  | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés) |

—

☒

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása

—



Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés)

3.   Módosítások:

3.1.   A termékleírás „A termék ismertetése” című B) pontjának módosítása annak érdekében, hogy az egy százaléknál kisebb sótartalmú sós víz is használható legyen felöntőközegként:

Javasoljuk az egy százaléknál kisebb sótartalmú sós víz felhasználásának jóváhagyását a saját levében kínált „Melva de Andalucía” felöntőközegeként.

Ezek a konzervek is az „Auxis rochei” és az „Auxis thazard” fajokból készülnek, ugyanazzal a kisipari eljárással, mint az olajban eltett halkonzervek, tehát a termék jellemzői mit sem változnak. Csak a felöntőközeg más: a főzővízből kivett, egy százaléknál kisebb sótartalmú sós víz.

3.2.   A termékleírás „Földrajzi terület” című C) pontjának módosítása annak érdekében, hogy az előállítás földrajzi területe Chiclana de la Frontera település közigazgatási területére is kiterjedjen:

Ezzel a módosítással az összefoglalóban és a termékleírásban felfedezett hibát igazítjuk ki, a Cádiz tartományban fekvő Chiclana de la Frontera település közigazgatási területe ugyanis kimaradt a földrajzi terület meghatározásából. A település neve még szerepelt az Európai Bizottságnak 2004. június 29-én megküldött dokumentumokban, a közzététel céljából beküldött utolsó változatokból azonban emberi mulasztás következtében kimaradt.

3.3.   A „Bizonyítékok a terméknek a földrajzi területről való származására” című D) pont szövegének módosítása:

E pont szövegét azért szükséges módosítani, mert megváltozott a megfelelőségértékelést végző szervezet. Olyan szövegváltozat kerül a termékleírásba, amely ismerteti a végrehajtandó ellenőrzéseket, de nem nevezi meg az elvégzésükért felelős szervezetet, mert ez idővel változhat.

3.4.   A termékleírás „A termék előállítási módjának ismertetése” című E) pontjának módosítása a sós víz felöntőközegként történő felhasználására, valamint a megfelelő csomagolási módokra való tekintettel:

A „CSOMAGOLÁS” cím alatti szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„A bőrtől és a szálkáktól megtisztított halfilé étolajjal vagy sós vízzel felöntve szögletes vagy henger alakú fémdobozokba vagy üvegedényekbe kerül.”

3.5.   „A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése” című G) pont módosítása:

„A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése” című G) pont módosítása

Annak érdekében, hogy a szöveg a különleges minőség hivatalos ellenőrzésére Andalúziában kialakított rendszer vonatkozásában összhangba kerüljön az Európai Bizottságnak benyújtott többéves ellenőrzési tervben foglaltakkal, a szövegbe bekerül az andalúz kormány Mezőgazdasági, Halászati és Környezetvédelmi Minisztériuma által fenntartott egyik internetes oldal címe, amelyen megtalálhatók a termékleírásban foglalt követelmények teljesülésének ellenőrzésével megbízott szervezetek adatai.

3.6.   A termékleírás „Címkézés” című H) pontjának módosítása:

A termékleírás „Címkézés” című H) pontjának módosítása

Ez a pont kiegészül a „Melva de Andalucía” logójára való utalással. Az új szöveg a következő:

A „Melva de Andalucía” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott tonmakrélakonzervet forgalmazó vállalkozások saját címkéjén jól láthatóan szerepelnie kell a „MELVA DE ANDALUCÍA” megnevezésnek, az „Indicación Geográfica Protegida” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) feliratnak, a közösségi jelzésnek, valamint a hatályos jogszabályokban általában előírt adatoknak.

jelzésnek, valamint a hatályos jogszabályokban általában előírt adatoknak

Image

Minden olyan csomagolási egységen, amelyben az oltalom alá tartozó tonmakrélát a végső fogyasztónak értékesítik, szerepelnie kell egy, a szabályozó tanács által kiadott sorszámozott címkének is. Ezt a címkét a vállalkozás helyezi fel a termékre oly módon, hogy az újrafelhasználás kizárható legyen.

3.7.   A „Jogszabályi előírások” című I) pont módosítása:

A „Jogszabályi előírások” című I) pont módosítása

A módosítás a termékleírásban hivatkozott rendelkezéseket hozzáigazítja a hatályos jogszabályokhoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (3)

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról

3

„MELVA DE ANDALUCÍA”

„MELVA DE ANDALUCÍA”

EK-sz.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

EK-sz.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

Elnevezés:

„Melva de Andalucía”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Tagállam vagy harmadik ország:

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

A termék típusa

| 1.7. osztály – | Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek |
| --- | --- |

1.7. osztály –

Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

Tonmakrélafilé-konzerv saját levében és olajban, kisipari módon előállítva.

Tömör textúrájú, de puha és lédús, kellemes illatú, a zsíros húsú halakra kifejezetten jellemző ízű halkonzerv.

A tonmakrélafilé-konzerv három változatban készül aszerint, hogy milyen felöntőközeget tartalmaz: olívaolajat, napraforgóolajat vagy sós főzővizet. A terméket szögletes vagy henger alakú fémdobozba vagy üvegedénybe csomagolják.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében):

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében)

A konzervek előállításához felhasznált nyersanyag az „Auxis rochei” és az „Auxis thazard” fajoktól származik. E halak orsó alakú teste erőteljes, arcorra rövid, két hátúszója egymástól távol áll. Bőre kék vagy kékesszürke színű, de oldala és hasalja ezüstös; a bőr igen kemény és erős, és a test fej felőli végétől és az oldalsó középvonaltól eltekintve nem pikkelyes.

Auxis rochei

Auxis thazard

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetében):

Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A konzervek Andalúziában hagyományosnak számító kisipari módszerrel készülnek. A tonmakréla tisztítását kézi munkával, vegyszerek használata nélkül végzik, így kiváló minőségű, szürkésfehér színű terméket állítanak elő, amely a hal valamennyi tulajdonságát megőrzi.

Felöntőközegként kizárólag sós vizet (egy százaléknál kisebb sótartalommal), olívaolajat vagy napraforgóolajat használnak.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Melva de Andalucía” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott tonmakrélakonzervet forgalmazó vállalkozások saját címkéjén jól láthatóan szerepelnie kell a „Melva de Andalucía” megnevezésnek, az „Indicación Geográfica Protegida” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) feliratnak és az Európai Unió logójának. A címkének tartalmaznia kell emellett az oltalom alatt álló földrajzi jelzés saját logóját, amelyet az alábbi formában kell a „Melva de Andalucía” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott minden halkonzerven elhelyezni:

Image

Minden olyan csomagolási egységen, amelyben az oltalom alá tartozó tonmakrélát a végső fogyasztónak értékesítik, szerepelnie kell egy, a szabályozó tanács által kiadott sorszámozott címkének is. Ezt a címkét a vállalkozás helyezi fel a termékre oly módon, hogy az újrafelhasználás kizárható legyen.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A földrajzi terület tömör meghatározása:

A konzervek előállítási területe a következő települések közigazgatási területét foglalja magában: Almería, Adra, Carboneras, Garrucha és Roquetas de Mar (Almería tartomány); Algeciras, Barbate, Cádiz, Chiclana de la Frontera, Chipiona, Conil, La Línea, Puerto de Santa María, Rota, Sanlúcar de Barrameda és Tarifa (Cádiz tartomány); Almúñecar és Motril (Granada tartomány); Ayamonte, Cartaya, Huelva, Isla Cristina, Lepe, Palos de la Frontera és Punta Umbría (Huelva tartomány); Estepona, Fuengirola, Málaga, Marbella és Vélez-Málaga (Málaga tartomány).

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A földrajzi terület sajátosságai

A tonmakrélakonzervet az előállítás földrajzi területén található konzervüzemekben állítják elő a termékleírásban megjelölt szempontok, különösen a kisipari gyártásra vonatkozó követelmények figyelembevételével, a múltban használatos, a hal természetes jellemzőinek megőrzését biztosító módszerek és eljárások alkalmazásával.

A termék előállítási folyamatán belül különösen fontos helyet foglal el a hal kézi tisztítása. Ezt a műveletet tapasztalt, értő kezek végzik, és az ehhez szükséges szaktudás hagyományos módon, nemzedékről nemzedékre öröklődik.

5.2.   A termék sajátosságai;

A termék sajátosságai

Az előállítás során alkalmazott kisipari módszereknek köszönhetően a termék megőrzi valamennyi természetes tulajdonságát: tömör, puha és lédús, illata kellemes, íze a zsíros húsú halakéra jellemző.

A konzerv nyersanyaga a fent meghatározott fajokhoz tartozó tonmakréla. Annak ellenére, hogy vándorló halfajokról van szó, ezek a halak rendszeresen megtalálhatók az előállítási terület parti vizeiben.

5.3.   A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői (OEM esetében) vagy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OFJ esetében) közötti okozati kapcsolat:

A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői (OEM esetében) vagy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OFJ esetében) közötti okozati kapcsolat

Dél-Spanyolországban a vándorló halfajok halászata háromezer éves múltra tekint vissza, először a föníciaiak és a tartesszosziak kezdték kifogni a tonhalakat, tonmakrélákat és makrélákat kis hálók, kezdetleges ketrecek és egy jellegzetes horog segítségével. A halászat mellett említést érdemel a szóban forgó vándorló halfajok feldolgozásával foglalkozó ipar is, amely az I. században indult fejlődésnek. Andalúzia partvidékén több virágzó manufaktúrában dolgozták fel a tonhalakat és a különböző makrélaféléket. A Baelo Claudia de Bolonia (Tarifa) jól ismert romjai a ma is látható víztárolókkal csak egy példa a sok közül. Ennek megfelelően Andalúziában a helyben fogott halfajok egyedeinek konzervvé való feldolgozása olyan, emberemlékezet óta hagyományosnak számító, a kisipari jellegű feldolgozási eljárásokat napjainkig őrző tevékenység, amely kiváló minőségű, jellegzetes termékeket állít elő. Az alapanyagoknak és a kisipari előállítási formának köszönhetők azok az érzékszervi jellemzők, amelyek a mind minőségi, mind élelmiszer-biztonsági szempontból kiváló halkonzervben megjelennek.

A kisipari konzervipart családi vállalkozások hozták létre kis- és középvállalkozások formájában. Ezeket a vállalkozásokat az alapító tulajdonos vagy leszármazottai vezetik, ami lehetővé tette a termék előállítására használt kisipari módszerek fennmaradását az idők folyamán. A kisipari eljárások apáról fiúra szálló hagyománya teszi lehetővé a termék kisipari előállítását és garantálja a hozzáértő munkaerőt.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(510/2006/EK rendelet (4) 5. cikk (7) bekezdés)

4

Az elnevezéshez tartozó termékleírás teljes szövege a következő internetcímen olvasható (spanyol nyelven):

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Melva.pdf

illetve

elérhető a tartományi Mezőgazdasági, Halászati és Környezetvédelmi Minisztérium kezdőlapjáról (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), a következő útvonalon: „Industrias Agroalimentarias”/„Calidad y Promoción”/„Denominaciones de Calidad”/„Otros Productos”, a termék elnevezése alatt.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendelet helyébe a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet lépett.

2

(3)  L. 2. lábjegyzet.

3

(4)  L.2. lábjegyzet

4

---