# Az Európai Unió C 39/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.039.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 39 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. február 12. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.039.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 39

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. február 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Európai Központi Bank |
| 2013/C 039/01 | Az Európai Központi Bank véleménye (2012. november 29.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2012/99) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2013/C 039/01

Az Európai Központi Bank véleménye (2012. november 29.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2012/99)

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 039/02 | Euroátváltási árfolyamok | 25 |
| 2013/C 039/03 | A Bizottság határozata (2012. december 21.) az Európai Unió intézményeinek 2014. évi ünnepnapjairól | 26 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 039/02

Euroátváltási árfolyamok

25

2013/C 039/03

A Bizottság határozata (2012. december 21.) az Európai Unió intézményeinek 2014. évi ünnepnapjairól

26

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Beruházási Bank |
| 2013/C 039/04 | Az európai EBB-díj | 27 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 039/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

2013/C 039/04

Az európai EBB-díj

27

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 039/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 12.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. november 29.)

a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelv iránti javaslatról

(CON/2012/99)

2013/C 39/01

Bevezetés és jogalap

2012. július 10-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: az irányelvtervezet). 2012. július 27-én az EKB felkérést kapott az Európai Parlamenttől, hogy alkosson véleményt az irányelvtervezetről.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az irányelvtervezet tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel az irányelvtervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszere által („KBER”) a hatáskörrel rendelkező hatóságok részére a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában nyújtott támogatást, az Unió monetáris politikájának meghatározását és végrehajtását, valamint a fizetési rendszerek zavartalan működésének elősegítését. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB teljes mértékben támogatja egy helyreállítási és szanálási keretrendszer kialakítását, valamint a pénzügyi intézmények eredményes válságkezelése előtt álló akadályok elhárítását. Valamennyi pénzügyi intézmény számára lehetővé kell tenni a rendezett csődöt, garantálva a pénzügyi rendszer egészének stabilitását, valamint az állami költségek és a gazdasági zavarok minimalizálását. Az EKB a hitelintézetek és befektetési vállalkozások uniós szanálási keretrendszerét különösen az Unió pénzügyi stabilitásának fenntartása, és következésképpen válság idején az egységes piac működésének garantálása érdekében támogatja. Ennek érdekében kulcsfontosságú a hitelintézetek csődjének kezelését szolgáló, közös támogató eszközök – mint például a helyreállítási és szanálási tervek, valamint a hídbanki, az ún. „bail-in” (amely magában foglalja a biztosítékkal nem rendelkező hitelezők követeléseinek leírását, a hitelkövetelések saját tőkévé alakítását, a feltőkésítést, a szerkezetátalakítást valamint a reorganizációt), az üzletértékesítési, és az eszközelkülönítési eszközök – kialakítása. Az EKB üdvözli, hogy a tervezet összhangban áll a pénzügyi intézmények hatékony szanálási rendszereinek nemzetközileg elfogadott főbb sajátosságaival (2), amelyek a hatékony szanálás érdekében a megfelelő eszközökkel és hatáskörökkel rendelkező nemzeti szanálási rendszerek konvergenciáját szorgalmazzák. E főbb sajátosságok végrehajtása lehetővé teszi az időben történő beavatkozást az alapvető funkciók folytonosságának biztosítása érdekében.

Az EKB álláspontja szerint az irányelvet – az integrált uniós szanálási keretrendszer felé vezető igen fontos lépésként – gyors ütemben kell elfogadni. Ugyanakkor további lépésekre lesz szükség az egységes szanálási mechanizmus létrehozása érdekében, amely a bankunió három pillére közül az egyik. Az EKB ezért felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen be külön javaslatot egy független Európai Szanálási Mechanizmusra vonatkozóan, beleértve egy közös Európai Szanálási Alap vonatkozásait is. Ezt az Alapot – minimumfeltételként – a pénzügyi intézmények finanszíroznák. E három pillér összhangja elengedhetetlen a pénzpiaci unió sikeréhez.

KÜLÖNÖS ÉSZREVÉTELEK

1.   A szanálás fogalmának meghatározása

Az irányelvtervezet fogalommeghatározása szerint a szanálás valamely intézmény szerkezetátalakítása az alapvető funkciói folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmény egésze vagy része életképességének helyreállítása érdekében (3). Az EKB álláspontja szerint a szanálás egyértelmű hierarchiát igényel. Ezzel összefüggésben a csődbe került, vagy valószínűleg csődbe kerülő intézményeket elviekben – a szanálási hatóságok határozata alapján – szanálási eszközök igénybevételével kell szanálni, amennyiben szükséges, továbbá közérdekből is, ideértve a rendszerkockázatok megelőzését. Ha a szanálási hatóság úgy értékeli, hogy nem állnak fenn közérdekkel kapcsolatos megfontolások, az intézményt a nemzeti jog szerint az ilyen intézményekre szokásosan vonatkozó eljárásnak megfelelően kell felszámolni. Végezetül, a működő vállalkozásként történő helyreállítás során a szerkezetátalakítást csak akkor kell fontolóra venni, amennyiben azt a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez fűződő közérdek indokolja, és amennyiben a hitelintézet szabályos szanálása jelentős káros hatást gyakorolna a pénzügyi rendszer stabilitására, a határokon való átterjedés magasabb kockázata mellett. Az irányelvtervezetnek pontosítania kell, hogy a szanálás célja nem magának a csődhelyzetben lévő intézménynek a megmentése, hanem az alapvető funkciói folytonosságának biztosítása (4).

2.   A szanálás feltételei, és a közpénzekből történő rendkívüli támogatás szükségességének értékelése

| 2.1. | Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási intézkedés egyik feltétele az, hogy az illetékes hatóság vagy szanálási hatóság megállapítsa azt, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut (5). Az EKB álláspontja szerint – az azonnali és hatékony szanálási intézkedés érdekében – egyértelműen az illetékes hatóságra kell telepíteni az annak meghatározásával járó felelősséget, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut. |
| --- | --- |

2.1.

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási intézkedés egyik feltétele az, hogy az illetékes hatóság vagy szanálási hatóság megállapítsa azt, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut (5). Az EKB álláspontja szerint – az azonnali és hatékony szanálási intézkedés érdekében – egyértelműen az illetékes hatóságra kell telepíteni az annak meghatározásával járó felelősséget, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut.

| 2.2. | Az irányelvtervezet előírja továbbá, hogy az intézmény csődhelyzetére, vagy a valószínű csődbe jutására utaló jel az, hogy annak állami támogatásra van szüksége. Azonban az irányelvtervezet ugyanezen cikke úgy rendelkezik, hogy az állami támogatás két különös fajtája nem minősül ilyen jelzésnek (6). Noha az EKB támogatja az ilyen állami támogatás javasolt leghosszabb időtartamát (7), megjegyzi, hogy a fenti mutató alapján jelentős számú, jelenleg állami támogatásban részesülő hitelintézet és befektetési vállalkozás minősülne csődhelyzetben lévőnek, vagy valószínűleg csődbe jutónak. Az EKB megítélése szerint kizárólag az intézmény prudenciális értékelésén kell alapulnia azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e. Így az állami támogatás szükségessége önmagában nem képezhet megfelelően objektív kritériumot (8). Ehelyett az intézmény prudenciális helyzetének értékelésébe az állami támogatás nyújtásához vezető körülményeket kellene bevonni. |
| --- | --- |

2.2.

Az irányelvtervezet előírja továbbá, hogy az intézmény csődhelyzetére, vagy a valószínű csődbe jutására utaló jel az, hogy annak állami támogatásra van szüksége. Azonban az irányelvtervezet ugyanezen cikke úgy rendelkezik, hogy az állami támogatás két különös fajtája nem minősül ilyen jelzésnek (6). Noha az EKB támogatja az ilyen állami támogatás javasolt leghosszabb időtartamát (7), megjegyzi, hogy a fenti mutató alapján jelentős számú, jelenleg állami támogatásban részesülő hitelintézet és befektetési vállalkozás minősülne csődhelyzetben lévőnek, vagy valószínűleg csődbe jutónak. Az EKB megítélése szerint kizárólag az intézmény prudenciális értékelésén kell alapulnia azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e. Így az állami támogatás szükségessége önmagában nem képezhet megfelelően objektív kritériumot (8). Ehelyett az intézmény prudenciális helyzetének értékelésébe az állami támogatás nyújtásához vezető körülményeket kellene bevonni.

3.   A központi bankoknak a helyreállításban és szanálásban történő részvétele

| 3.1. | A központi bankoknak makroprudenciális és pénzügyi stabilitási feladataik vannak, illetőleg pénzpiaci szakértelemmel rendelkeznek. Erre tekintettel részt kell venniük a szanálási folyamatban, hozzájárulva a szanálási célkitűzések eléréséhez, egyidejűleg a minimumra szorítva a központi banki feladatok ellátására, valamint a fizetési és elszámolási rendszerek működésére gyakorolt, nem kívánt kedvezőtlen hatások kockázatát. A központi bankok ezzel összefüggésben szerepet kaphatnak a helyreállítási és szanálási tervek pénzügyi stabilitási szempontból történő értékelésében, így az olyan kiváltó események valószínűségének meghatározásában, amelyek rendellenes tőkeáttétel-csökkenéshez vezethetnek. A központi bankok bevonhatók a szanálási hatóság lehetséges intézkedéseinek értékelésébe is, tekintve, hogy a fő célkitűzések egyike a rendszerszintű zavarok elkerülése (9). Az EKB ezért szükségesnek tartja a tagállamok részéről annak biztosítását, hogy – amennyiben nem maga a központi bank a szanálási hatóság – az illetékes hatóság és a szanálási hatóság a központi bankkal megfelelő információcserét folytasson (10). |
| --- | --- |

3.1.

A központi bankoknak makroprudenciális és pénzügyi stabilitási feladataik vannak, illetőleg pénzpiaci szakértelemmel rendelkeznek. Erre tekintettel részt kell venniük a szanálási folyamatban, hozzájárulva a szanálási célkitűzések eléréséhez, egyidejűleg a minimumra szorítva a központi banki feladatok ellátására, valamint a fizetési és elszámolási rendszerek működésére gyakorolt, nem kívánt kedvezőtlen hatások kockázatát. A központi bankok ezzel összefüggésben szerepet kaphatnak a helyreállítási és szanálási tervek pénzügyi stabilitási szempontból történő értékelésében, így az olyan kiváltó események valószínűségének meghatározásában, amelyek rendellenes tőkeáttétel-csökkenéshez vezethetnek. A központi bankok bevonhatók a szanálási hatóság lehetséges intézkedéseinek értékelésébe is, tekintve, hogy a fő célkitűzések egyike a rendszerszintű zavarok elkerülése (9). Az EKB ezért szükségesnek tartja a tagállamok részéről annak biztosítását, hogy – amennyiben nem maga a központi bank a szanálási hatóság – az illetékes hatóság és a szanálási hatóság a központi bankkal megfelelő információcserét folytasson (10).

| 3.2. | Az irányelvtervezet előírja, hogy egy intézmény pénzügyi helyzetének a jelentős hanyatlást követő helyreállítására készített és karbantartott helyreállítási tervek nem feltételezhetik rendkívüli állami támogatáshoz való hozzáférést, vagy ilyen támogatás juttatását. E tervekben azonban adott esetben szerepelnie kell az arra vonatkozó elemzésnek, hogy az intézmény hogyan és mikor kérheti a központi banki eszközök szigorított feltételekkel, és rendelkezésre álló biztosítékok mellett történő igénybevételét (11). Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy ez a rendelkezés semmi esetre sem befolyásolhatja a központi bankok független és teljesen saját belátásuk szerint történő döntését a központi banki likviditás fizetőképes hitelintézetek részére történő nyújtásáról – a szabványos monetáris politikai műveletek és a sürgősségi likviditási támogatás keretében egyaránt – a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által előírt korlátokon belül (12). |
| --- | --- |

3.2.

Az irányelvtervezet előírja, hogy egy intézmény pénzügyi helyzetének a jelentős hanyatlást követő helyreállítására készített és karbantartott helyreállítási tervek nem feltételezhetik rendkívüli állami támogatáshoz való hozzáférést, vagy ilyen támogatás juttatását. E tervekben azonban adott esetben szerepelnie kell az arra vonatkozó elemzésnek, hogy az intézmény hogyan és mikor kérheti a központi banki eszközök szigorított feltételekkel, és rendelkezésre álló biztosítékok mellett történő igénybevételét (11). Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy ez a rendelkezés semmi esetre sem befolyásolhatja a központi bankok független és teljesen saját belátásuk szerint történő döntését a központi banki likviditás fizetőképes hitelintézetek részére történő nyújtásáról – a szabványos monetáris politikai műveletek és a sürgősségi likviditási támogatás keretében egyaránt – a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által előírt korlátokon belül (12).

| 3.3. | Az irányelvtervezet minden egyes tagállam számára előírja, hogy a szanálási eszközkészletébe vegye fel egy hídintézmény és egy vagyonkezelő társaság létrehozására és működtetésére vonatkozó hatáskört. Az irányelvtervezet előírja, hogy a hídintézmény teljes egészében vagy részben egy vagy több hatóság tulajdona lesz, valamint, hogy a vagyonkezelő társaság teljes egészében vagy részben egy vagy több hatóság tulajdona lesz, amelyek körébe beletartozhat maga a szanálási hatóság is (13). Amennyiben a központi bank jár el szanálási hatóságként (14), a kétségek eloszlatása érdekében egyértelműnek kell lennie, hogy a központi bank semmilyen körülmények között nem fogja e jogalanyok adósságát átvállalni vagy finanszírozni. A központi bank e jogalanyok tulajdonosaként betöltött szerepének minden körülmények között összeegyeztethetőnek kell maradnia a monetáris finanszírozás Szerződés 123. cikke szerinti – 3606/93/EK tanácsi rendelettel (15) kiegészített – tilalmával. E rendelkezés többek között megtiltja, hogy a központi bank finanszírozza az állami szektor harmadik személyek felé fennálló kötelezettségeit. Ezen túlmenően ezt a szerepkört a központi banki függetlenség – különösen a pénzügyi és intézményi függetlenség – sérelme nélkül kell betölteni. |
| --- | --- |

3.3.

Az irányelvtervezet minden egyes tagállam számára előírja, hogy a szanálási eszközkészletébe vegye fel egy hídintézmény és egy vagyonkezelő társaság létrehozására és működtetésére vonatkozó hatáskört. Az irányelvtervezet előírja, hogy a hídintézmény teljes egészében vagy részben egy vagy több hatóság tulajdona lesz, valamint, hogy a vagyonkezelő társaság teljes egészében vagy részben egy vagy több hatóság tulajdona lesz, amelyek körébe beletartozhat maga a szanálási hatóság is (13). Amennyiben a központi bank jár el szanálási hatóságként (14), a kétségek eloszlatása érdekében egyértelműnek kell lennie, hogy a központi bank semmilyen körülmények között nem fogja e jogalanyok adósságát átvállalni vagy finanszírozni. A központi bank e jogalanyok tulajdonosaként betöltött szerepének minden körülmények között összeegyeztethetőnek kell maradnia a monetáris finanszírozás Szerződés 123. cikke szerinti – 3606/93/EK tanácsi rendelettel (15) kiegészített – tilalmával. E rendelkezés többek között megtiltja, hogy a központi bank finanszírozza az állami szektor harmadik személyek felé fennálló kötelezettségeit. Ezen túlmenően ezt a szerepkört a központi banki függetlenség – különösen a pénzügyi és intézményi függetlenség – sérelme nélkül kell betölteni.

| 3.4. | Az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet csak azokat a minimumfeltételeket tartalmazza, amelyeknek a hatóságok által létrehozandó hídintézményeknek és vagyonkezelő társaságoknak meg kell felelniük. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy az átlátható finanszírozás a közpénzek felhasználásának legitimitására és elszámoltathatóságára hatást gyakorló egyik fő kérdés, amely megőrzése az eurorendszer érdeke. E tekintetben az EKB üdvözli, hogy az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási költségeket elviekben a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük, és amennyiben ezek a pénzeszközök nem elegendőek, a finanszírozási rendszereknek (16). Ugyanakkor az EKB hangsúlyozza, hogy a monetáris finanszírozás tilalmával összhangban ezeket a finanszírozási rendszereket a központi bankok nem finanszírozhatják. Ez különösképpen az alternatív finanszírozási eszközök (17) irányelvtervezetben (18) való felsorolását befolyásolja. |
| --- | --- |

3.4.

Az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet csak azokat a minimumfeltételeket tartalmazza, amelyeknek a hatóságok által létrehozandó hídintézményeknek és vagyonkezelő társaságoknak meg kell felelniük. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy az átlátható finanszírozás a közpénzek felhasználásának legitimitására és elszámoltathatóságára hatást gyakorló egyik fő kérdés, amely megőrzése az eurorendszer érdeke. E tekintetben az EKB üdvözli, hogy az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási költségeket elviekben a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük, és amennyiben ezek a pénzeszközök nem elegendőek, a finanszírozási rendszereknek (16). Ugyanakkor az EKB hangsúlyozza, hogy a monetáris finanszírozás tilalmával összhangban ezeket a finanszírozási rendszereket a központi bankok nem finanszírozhatják. Ez különösképpen az alternatív finanszírozási eszközök (17) irányelvtervezetben (18) való felsorolását befolyásolja.

4.   A kijelölt nemzeti hatóságok részvétele a helyreállítási tervek értékelésében

Az irányelvtervezet előírja, hogy az illetékes hatóságok felülvizsgálják a helyreállítási terveket, többek között annak biztosítása érdekében, hogy azok hatékonyan végrehajthatók legyenek pénzügyi stresszhelyzetben, éspedig anélkül, hogy a pénzügyi rendszerre jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnának, akkor is, ha ugyanebben az időszakban más intézmények is helyreállítási terveket hajtanak végre (19). Annak biztosítása érdekében, hogy a felülvizsgálat során valamennyi jelentős rendszerszintű vonatkozás figyelembevételre kerüljön – beleértve a helyreállítási tervek egyidejű végrehajtásának átfogó hatását, amelyek prociklikus vagy csordaszellemű magatartását eredményezhetnek – az EKB szükségesnek tartja, hogy az illetékes hatóságok az értékeléseket a kijelölt illetékes nemzeti hatóságokkal egyeztetve végezzék, amennyiben ezek elkülönült hatóságok (20).

5.   Csoporton belüli pénzügyi támogatás

Az irányelvtervezet előírja, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a csoport tagjai csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodásokat köthessenek (21). Az EKB e követelménynek különösen abban látja a jelentőségét, hogy az illetékes hatóságok által engedélyezett ilyen megállapodásokat a csoporton belüli valamennyi olyan vállalkozás részvényesei közgyűléséhez be lehet nyújtani jóváhagyásra, amely részt kíván venni a megállapodásban. Az EKB megjegyzi azonban, hogy ezen önkéntes megállapodásoknak a nemzeti jogrendszerekben történő végrehajtása összetett jogi kérdéseket vet fel. Ezek elfogadottsága azon is fog múlni, hogy rendelkezéseik mennyire sikeresen illeszkednek a nemzeti adózási, fizetésképtelenségi és társasági jogi szabályozáshoz, például a csoporton belüli tranzakciók függetlenségét illetően (22). Ebből a célból az EKB úgy ítéli meg, hogy további vizsgálódásra lehet szükség arról, hogy egyéb kiegészítő rendelkezések indokoltak-e az ilyen önkéntes megállapodások szerint jóváhagyott és végrehajtott, csoporton belüli tranzakciók a jogbiztonságának és végrehajthatóságának biztosítására.

6.   A bail-in eszköz és a leírási hatáskörök

| 6.1. | Az EKB üdvözli a bail-in eszköznek adósságleírási vagy – átalakítási mechanizmusként való kialakítását a csődhelyzetben lévő, vagy valószínűleg csődbe jutó intézmények veszteségeinek elnyelésére. A bail-in mechanizmust az eredményes szanálás nemzetközileg elfogadott főbb sajátosságainak (23), különösen pedig a szanálási hatóság szanálási rendszeren alapuló azon hatáskörének megfelelően kell kialakítani, amely a kötelezettségek széles skálájának a felszámolás során érvényesülő hitelezői rangsornak megfelelő leírására vonatkozik. Az EKB támogatja egy ilyen bail-in eszköznek a tagállamok által legkésőbb 2018. január 1-jétől történő bevezetését (24). Ez egyben további munkát tenne lehetővé a bail-in vonatkozásában, történetesen a kiválasztott bail-in eszközök célzott szintje szempontjából egy minimumkövetelmény bevezetése tekintetében, egyidejűleg megtartva a bail-in átfogó hatályát. Ezen túlmenően, az EKB hozzá kíván járulni a bail-in, mint szanálási eszköz gyakorlati kihatásainak további elemzéséhez, a gyors végrehajtás megvalósíthatósága, a veszteségek elnyelésében a lejárat szerinti rangsor megtartásának képessége, az átalakítás vagy leírás mechanikája (25), illetőleg a származékos piacokra való esetleges hatások tekintetében is. Ezzel összefüggésben a bail-in és a hídbanki eszközöket együttesen kell elemezni, mivel ez utóbbi eszköz képes utánozni az előbbi eszköz számos eredményét. |
| --- | --- |

6.1.

Az EKB üdvözli a bail-in eszköznek adósságleírási vagy – átalakítási mechanizmusként való kialakítását a csődhelyzetben lévő, vagy valószínűleg csődbe jutó intézmények veszteségeinek elnyelésére. A bail-in mechanizmust az eredményes szanálás nemzetközileg elfogadott főbb sajátosságainak (23), különösen pedig a szanálási hatóság szanálási rendszeren alapuló azon hatáskörének megfelelően kell kialakítani, amely a kötelezettségek széles skálájának a felszámolás során érvényesülő hitelezői rangsornak megfelelő leírására vonatkozik. Az EKB támogatja egy ilyen bail-in eszköznek a tagállamok által legkésőbb 2018. január 1-jétől történő bevezetését (24). Ez egyben további munkát tenne lehetővé a bail-in vonatkozásában, történetesen a kiválasztott bail-in eszközök célzott szintje szempontjából egy minimumkövetelmény bevezetése tekintetében, egyidejűleg megtartva a bail-in átfogó hatályát. Ezen túlmenően, az EKB hozzá kíván járulni a bail-in, mint szanálási eszköz gyakorlati kihatásainak további elemzéséhez, a gyors végrehajtás megvalósíthatósága, a veszteségek elnyelésében a lejárat szerinti rangsor megtartásának képessége, az átalakítás vagy leírás mechanikája (25), illetőleg a származékos piacokra való esetleges hatások tekintetében is. Ezzel összefüggésben a bail-in és a hídbanki eszközöket együttesen kell elemezni, mivel ez utóbbi eszköz képes utánozni az előbbi eszköz számos eredményét.

| 6.2. | Az EKB megítélése szerint a szanálási intézkedéseket indokolt körülmények között kell elfogadni, és azokhoz az erkölcsi kockázat behatárolása érdekében megfelelő körülményeknek kell társulniuk (26). A fentieknek megfelelően a csődhelyzetben lévő, vagy rövidesen csődbe jutó intézményeket főszabályként rendes felszámolási eljárás keretében kell felszámolni, és azokat akkor kell a szanálási eszközök alkalmazásával felszámolni, ha az szükségesnek minősül. Mindezek előrebocsátása mellett a bail-in hatásköröket szanálási eszközként túlnyomórészt azon intézmények szanálására kell felhasználni, amelyek életképtelenné váltak. Az EKB megítélése szerint a csődhelyzetben lévő, vagy valószínűleg csődbe jutó intézmény működő vállalkozásként (27) való megtartásához a bail-in alkalmazásának lehetőségét csak kivételes és indokolt esetben szabad fontolóra venni.
  Az EKB támogatja, hogy a bail-in eszközhöz minden esetben társuljon a vezetőség leváltása, és az intézmény, illetve tevékenységei ezt követő, olyan módon történő szerkezetátalakítása, amely a csődhelyzet okait orvosolja (28). |
| --- | --- |

6.2.

Az EKB megítélése szerint a szanálási intézkedéseket indokolt körülmények között kell elfogadni, és azokhoz az erkölcsi kockázat behatárolása érdekében megfelelő körülményeknek kell társulniuk (26). A fentieknek megfelelően a csődhelyzetben lévő, vagy rövidesen csődbe jutó intézményeket főszabályként rendes felszámolási eljárás keretében kell felszámolni, és azokat akkor kell a szanálási eszközök alkalmazásával felszámolni, ha az szükségesnek minősül. Mindezek előrebocsátása mellett a bail-in hatásköröket szanálási eszközként túlnyomórészt azon intézmények szanálására kell felhasználni, amelyek életképtelenné váltak. Az EKB megítélése szerint a csődhelyzetben lévő, vagy valószínűleg csődbe jutó intézmény működő vállalkozásként (27) való megtartásához a bail-in alkalmazásának lehetőségét csak kivételes és indokolt esetben szabad fontolóra venni.

Az EKB támogatja, hogy a bail-in eszközhöz minden esetben társuljon a vezetőség leváltása, és az intézmény, illetve tevékenységei ezt követő, olyan módon történő szerkezetátalakítása, amely a csődhelyzet okait orvosolja (28).

| 6.3. | Az irányelvtervezet előírja, hogy az Európai Bankhatóság (EBH) számoljon be a Bizottságnak az intézményekre vonatkozó azon követelmény végrehajtásáról, hogy azok fenntartsák a szavatoló tőke és elfogadható kötelezettségek aggregált összegét (29) az intézmény összes kötelezettségének százalékában kifejezve. Az EKB további értékelést elvégzését kéri arra vonatkozóan, hogy a bail-in minimumkövetelményét az összes kötelezettség, vagy a kockázattal súlyozott eszközök százalékában kell-e kifejezni. Az utóbbi megoldás érdeme, hogy figyelembe veszi az intézmény eszközeinek kockázatosságát. Az EKB ajánlja, hogy ezt az értékelést az EBH végezze el. Az EKB ajánlja továbbá, hogy az EBH nyújtson értékelést a Bizottságnak e követelménynek az intézményekre gyakorolt hatásáról, valamint arról, hogy előnyös lenne-e egy azt megtiltó vagy korlátozó követelmény bevezetése, hogy a bail-in keretében felhasználható eszközök a bankszektoron belüliek legyenek. |
| --- | --- |

6.3.

Az irányelvtervezet előírja, hogy az Európai Bankhatóság (EBH) számoljon be a Bizottságnak az intézményekre vonatkozó azon követelmény végrehajtásáról, hogy azok fenntartsák a szavatoló tőke és elfogadható kötelezettségek aggregált összegét (29) az intézmény összes kötelezettségének százalékában kifejezve. Az EKB további értékelést elvégzését kéri arra vonatkozóan, hogy a bail-in minimumkövetelményét az összes kötelezettség, vagy a kockázattal súlyozott eszközök százalékában kell-e kifejezni. Az utóbbi megoldás érdeme, hogy figyelembe veszi az intézmény eszközeinek kockázatosságát. Az EKB ajánlja, hogy ezt az értékelést az EBH végezze el. Az EKB ajánlja továbbá, hogy az EBH nyújtson értékelést a Bizottságnak e követelménynek az intézményekre gyakorolt hatásáról, valamint arról, hogy előnyös lenne-e egy azt megtiltó vagy korlátozó követelmény bevezetése, hogy a bail-in keretében felhasználható eszközök a bankszektoron belüliek legyenek.

| 6.4. | Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási intézkedést megelőzően a szanálási hatóságok gyakorolják a leírási hatáskört (30). Ennélfogva a tőkeinstrumentumok leírása szanálási hatáskör (31), amelyre – úgy tűnik – az intézmény szanálásának megindulása előtt kerül sor. Az EKB támogatja, hogy a hatóságok rendelkezzenek hatáskörrel a tőkeinstrumentumoknak azt megelőzően történő leírására, hogy az intézmény szanálása megkezdődik. Az intézmények feltőkésítésére tekintettel az EKB javasolja ennek az irányelvtervezetben történő, a kétségek eloszlatását szolgáló, kifejezett pontosítását. Egyben kívánatos lenne, ha a Bizottság esettanulmányt és szimulációt végezne a bail-in eszköz végrehajtásáról a bail-in folyamat különböző szakaszai közötti kölcsönös függőségek tisztázására. |
| --- | --- |

6.4.

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási intézkedést megelőzően a szanálási hatóságok gyakorolják a leírási hatáskört (30). Ennélfogva a tőkeinstrumentumok leírása szanálási hatáskör (31), amelyre – úgy tűnik – az intézmény szanálásának megindulása előtt kerül sor. Az EKB támogatja, hogy a hatóságok rendelkezzenek hatáskörrel a tőkeinstrumentumoknak azt megelőzően történő leírására, hogy az intézmény szanálása megkezdődik. Az intézmények feltőkésítésére tekintettel az EKB javasolja ennek az irányelvtervezetben történő, a kétségek eloszlatását szolgáló, kifejezett pontosítását. Egyben kívánatos lenne, ha a Bizottság esettanulmányt és szimulációt végezne a bail-in eszköz végrehajtásáról a bail-in folyamat különböző szakaszai közötti kölcsönös függőségek tisztázására.

7.   A szanálás finanszírozása és a finanszírozási rendszerek célmérete

| 7.1. | Megfelelő szanálási keretrendszernek kell biztosítania, hogy a szanálás költségeit mindenekelőtt a szanálás alatt álló intézmény részvényesei és hitelezői – és általánosságban a magánszektor – viselje. Az EKB ezért üdvözli, hogy az irányelvtervezetben szereplő szanálási eszközök és hatáskörök lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy a szanálás finanszírozásának terhét a részvényesekre és a hitelezőkre hárítsák. Ezen túlmenően az irányelvtervezet a szanálás finanszírozásának két további forrását vezeti be: a nemzeti finanszírozási rendszereket és a betétbiztosítási rendszerbe teljesített hozzájárulásokat (32). |
| --- | --- |

7.1.

Megfelelő szanálási keretrendszernek kell biztosítania, hogy a szanálás költségeit mindenekelőtt a szanálás alatt álló intézmény részvényesei és hitelezői – és általánosságban a magánszektor – viselje. Az EKB ezért üdvözli, hogy az irányelvtervezetben szereplő szanálási eszközök és hatáskörök lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy a szanálás finanszírozásának terhét a részvényesekre és a hitelezőkre hárítsák. Ezen túlmenően az irányelvtervezet a szanálás finanszírozásának két további forrását vezeti be: a nemzeti finanszírozási rendszereket és a betétbiztosítási rendszerbe teljesített hozzájárulásokat (32).

| 7.2. | A szanálás finanszírozására szolgáló további források előnyeinek elismerése mellett az EKB álláspontja az, hogy a finanszírozási rendszerek európai rendszere kialakításának nagyra törő javaslata nem fogja megoldani a határokon átnyúló szanálás jelentős problémáit, mint például a koordináció és a tehermegosztás kérdését. A nemzeti hatóságok felügyelete alatt álló 27 nemzeti rendszer létezését tovább bonyolítja a hitelfelvétel – fontos részletekben, így a hitelfelvevő és a hitelező jogai és kötelezettségei tekintetében átláthatóságot nélkülöző – javasolt rendszere. |
| --- | --- |

7.2.

A szanálás finanszírozására szolgáló további források előnyeinek elismerése mellett az EKB álláspontja az, hogy a finanszírozási rendszerek európai rendszere kialakításának nagyra törő javaslata nem fogja megoldani a határokon átnyúló szanálás jelentős problémáit, mint például a koordináció és a tehermegosztás kérdését. A nemzeti hatóságok felügyelete alatt álló 27 nemzeti rendszer létezését tovább bonyolítja a hitelfelvétel – fontos részletekben, így a hitelfelvevő és a hitelező jogai és kötelezettségei tekintetében átláthatóságot nélkülöző – javasolt rendszere.

8.   Betétbiztosítási rendszerek alkalmazása a szanálás finanszírozásában

| 8.1. | Az irányelvtervezet előírja, hogy az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez az intézmény tartozik, felelős a veszteség azon összegéért, amelyet abban az esetben kellett volna viselnie, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolják (33). A hídbankra történő átruházás során a fedezett betétek kezelése jelentős hatást gyakorolhat a betétbiztosítási rendszer részvételére. A betétbiztosítási rendszer szanálási intézkedésekben való részvételének foka a további feltételek azonossága mellett fogja érinteni a másik két rendelkezésre álló forrásból – a finanszírozási rendszerekből és a biztosítékkal nem rendelkező hitelezőktől – igényelt finanszírozás szintjét is. Ez a bizonytalanság a hitelezők körében emelheti a hitelezők, ügyfelek és más szerződő felek körében a megelőző menekvés kockázatát, amely megvalósulása aláásná a rendszer fő célját. |
| --- | --- |

8.1.

Az irányelvtervezet előírja, hogy az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez az intézmény tartozik, felelős a veszteség azon összegéért, amelyet abban az esetben kellett volna viselnie, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolják (33). A hídbankra történő átruházás során a fedezett betétek kezelése jelentős hatást gyakorolhat a betétbiztosítási rendszer részvételére. A betétbiztosítási rendszer szanálási intézkedésekben való részvételének foka a további feltételek azonossága mellett fogja érinteni a másik két rendelkezésre álló forrásból – a finanszírozási rendszerekből és a biztosítékkal nem rendelkező hitelezőktől – igényelt finanszírozás szintjét is. Ez a bizonytalanság a hitelezők körében emelheti a hitelezők, ügyfelek és más szerződő felek körében a megelőző menekvés kockázatát, amely megvalósulása aláásná a rendszer fő célját.

| 8.2. | Az irányelvtervezet lehetővé teszi a tagállamok számára annak előírását, hogy a területükön letelepedett betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei a szanálás finanszírozására felhasználhatók legyenek (34). Miközben az EKB támogatja ezt a rendelkezést – amely lehetővé tesz szinergiákat a betétbiztosítási rendszer és a szanálás finanszírozása között – kiemelkedő fontosságúnak tartja, hogy ez semmiféle módon ne veszélyeztesse a betétbiztosítási rendszer fő feladatát, azaz a biztosított betétesek védelmét. Az EKB üdvözli, hogy az irányelvtervezet elsőbbséget biztosít a betétbiztosítási rendszer által fedezett betétesek kifizetésének azon esetekben, amikor a betétbiztosítási rendszert felkérik a szanálásnak a rendelkezésére álló pénzügyi eszközeivel történő finanszírozására, valamint ezzel egyidejűleg a biztosított betéteseknek történő visszafizetés szokásos feladatára, és a rendelkezésre álló eszközök mindezen kérések teljesítésére nem elegendők (35).
  Mindezek előrebocsátása után az EKB tanácsolja, hogy a jogbiztonságot a betétbiztosítási rendszer szanálás-finanszírozásban betöltött szerepének egyértelmű meghatározása garantálja, tekintet nélkül a választott szanálási eszközre, és az intézkedések alkalmazásának módjára.
  Az irányelvtervezet előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a fizetésképtelenségi eljárások nemzeti jogi szabályozása alapján a betétbiztosítási rendszer azonos rangú legyen a fedezet nélküli, előnyben nem részesített követelésekkel (36). Ez a felfogás nem tűnik összhangban állónak azzal, hogy a tagállamok számára megengedett a betétbiztosítási rendszer által fedezett betétekre vonatkozó követelések elsőbbségi rangsorának meghatározása. Jelenleg hat tagállam – beleértve Bulgáriát (37), Görögországot (38), Lettországot (39), Magyarországot (40), Portugáliát (41) és Romániát (42) – biztosít elsőbbségi rangsort azon követeléseknek, amelyeket a betétbiztosítási rendszer jogátruházással szerezett azt követően, hogy kifizette az adott fedezett betétnek megfelelő összeget, ezzel is hozzájárulva annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszernek mindig elegendő pénz álljon rendelkezésére.
  Az elsőbbségi rangsor hatásaira vonatkozó álláspontok erősen eltérőek, mivel az a meggyőződés, hogy a betétesek elsőbbségi rangsorolása hatást gyakorolhat a bankok számára rendelkezésre álló finanszírozási költségekre, és hogy a többi hitelező nagyobb erőfeszítéseket tesz követeléseinek biztosítására. Másfelől ezt bizonyos mértékig mérsékelné, ha az elsőbbségi követelések körébe csak a garantált betétek tartoznának bele. Továbbá azoknak a jogrendszereknek, amelyek elsőbbségi rangsort adnak a garantált betéteseknek, elő kell segíteniük az irányelvtervezetben előírt szanálási intézkedések (pl. üzletértékesítési eszköz, hídintézményi eszköz) használatát. Pénzügyi stabilitási szempontból támogatott a fedezett betétekre vonatkozó elsőbbségi követelés is, mivel az csökkenti a bankok megrohamozásának, a felszámolási szakaszban a biztosított betétesek esetleges veszteségeinek, valamint a betétbiztosítási alap túlzott kimerülésének a kockázatát (43). |
| --- | --- |

8.2.

Az irányelvtervezet lehetővé teszi a tagállamok számára annak előírását, hogy a területükön letelepedett betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei a szanálás finanszírozására felhasználhatók legyenek (34). Miközben az EKB támogatja ezt a rendelkezést – amely lehetővé tesz szinergiákat a betétbiztosítási rendszer és a szanálás finanszírozása között – kiemelkedő fontosságúnak tartja, hogy ez semmiféle módon ne veszélyeztesse a betétbiztosítási rendszer fő feladatát, azaz a biztosított betétesek védelmét. Az EKB üdvözli, hogy az irányelvtervezet elsőbbséget biztosít a betétbiztosítási rendszer által fedezett betétesek kifizetésének azon esetekben, amikor a betétbiztosítási rendszert felkérik a szanálásnak a rendelkezésére álló pénzügyi eszközeivel történő finanszírozására, valamint ezzel egyidejűleg a biztosított betéteseknek történő visszafizetés szokásos feladatára, és a rendelkezésre álló eszközök mindezen kérések teljesítésére nem elegendők (35).

Mindezek előrebocsátása után az EKB tanácsolja, hogy a jogbiztonságot a betétbiztosítási rendszer szanálás-finanszírozásban betöltött szerepének egyértelmű meghatározása garantálja, tekintet nélkül a választott szanálási eszközre, és az intézkedések alkalmazásának módjára.

Az irányelvtervezet előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a fizetésképtelenségi eljárások nemzeti jogi szabályozása alapján a betétbiztosítási rendszer azonos rangú legyen a fedezet nélküli, előnyben nem részesített követelésekkel (36). Ez a felfogás nem tűnik összhangban állónak azzal, hogy a tagállamok számára megengedett a betétbiztosítási rendszer által fedezett betétekre vonatkozó követelések elsőbbségi rangsorának meghatározása. Jelenleg hat tagállam – beleértve Bulgáriát (37), Görögországot (38), Lettországot (39), Magyarországot (40), Portugáliát (41) és Romániát (42) – biztosít elsőbbségi rangsort azon követeléseknek, amelyeket a betétbiztosítási rendszer jogátruházással szerezett azt követően, hogy kifizette az adott fedezett betétnek megfelelő összeget, ezzel is hozzájárulva annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszernek mindig elegendő pénz álljon rendelkezésére.

Az elsőbbségi rangsor hatásaira vonatkozó álláspontok erősen eltérőek, mivel az a meggyőződés, hogy a betétesek elsőbbségi rangsorolása hatást gyakorolhat a bankok számára rendelkezésre álló finanszírozási költségekre, és hogy a többi hitelező nagyobb erőfeszítéseket tesz követeléseinek biztosítására. Másfelől ezt bizonyos mértékig mérsékelné, ha az elsőbbségi követelések körébe csak a garantált betétek tartoznának bele. Továbbá azoknak a jogrendszereknek, amelyek elsőbbségi rangsort adnak a garantált betéteseknek, elő kell segíteniük az irányelvtervezetben előírt szanálási intézkedések (pl. üzletértékesítési eszköz, hídintézményi eszköz) használatát. Pénzügyi stabilitási szempontból támogatott a fedezett betétekre vonatkozó elsőbbségi követelés is, mivel az csökkenti a bankok megrohamozásának, a felszámolási szakaszban a biztosított betétesek esetleges veszteségeinek, valamint a betétbiztosítási alap túlzott kimerülésének a kockázatát (43).

9.   Az értékesítésre vonatkozó információ közzététele

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálás alatt álló intézmény vállalkozásainak az üzletértékesítési eszköz keretében részben vagy egészében történő értékesítésére vonatkozó információ közzététele késleltethető (44). Az EKB megítélése szerint más szanálási eszközök alkalmazása során is előfordulhat, hogy a tőzsdén jegyzett pénzügyi instrumentumokra vonatkozó árérzékeny információk közzétételét késleltetni kell. Az irányelvtervezet vonatkozó rendelkezéseit (45) a bármely szanálási eszköz alkalmazása során érvényesülő, általános szabállyá kellene kiterjeszteni, amennyiben az intézmény érdeke indokolhatja az árérzékeny információk közzétételének késleltetését.

10.   A helyreállítási és szanálási szabályok további harmonizálása

| 10.1. | Az EKB támogatja a rendszerszinten jelentős, nem-bank pénzügyi intézményekre – például biztosítókra és piaci infrastruktúrákra – vonatkozó helyreállítási és szanálási keretrendszer kidolgozását (46). Ezt össze kell hangolni a nemzetközi kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

10.1.

Az EKB támogatja a rendszerszinten jelentős, nem-bank pénzügyi intézményekre – például biztosítókra és piaci infrastruktúrákra – vonatkozó helyreállítási és szanálási keretrendszer kidolgozását (46). Ezt össze kell hangolni a nemzetközi kezdeményezésekkel.

| 10.2. | Folytatni kell a tagállamok fizetésképtelenségi jogának további minimumharmonizációjára irányuló erőfeszítéseket. A fizetésképtelenségi jogok jelenlegi sokfélesége – például a hitelezői igények rangsora tekintetében – jelentősen befolyásolja a szanálási eszközök végrehajtását, és különösen a szanáló társaságokhoz kerülő eszközök és kötelezettségek érvényesítését. |
| --- | --- |

10.2.

Folytatni kell a tagállamok fizetésképtelenségi jogának további minimumharmonizációjára irányuló erőfeszítéseket. A fizetésképtelenségi jogok jelenlegi sokfélesége – például a hitelezői igények rangsora tekintetében – jelentősen befolyásolja a szanálási eszközök végrehajtását, és különösen a szanáló társaságokhoz kerülő eszközök és kötelezettségek érvényesítését.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. november 29-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 280 végleges.

1

(2)  Lásd: „A pénzügyi intézmények hatékony szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” (Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions) című, 2011. októberi dokumentumot, amely elérhető a Pénzügyi Stabilitási Tanács weboldalán a http://www.financialstabilityboard.org címen, valamint a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „A nemzetközi bankok szanálásával foglalkozó csoport jelentése és ajánlásai” (Report and Recommendations of the Cross-border Bank Resolution Group) című, 2010. márciusi dokumentumát, amely elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának weboldalán a http://www.bis.org címen

2

Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions

Report and Recommendations of the Cross-border Bank Resolution Group

(3)  Lásd az irányelvtervezet 2. cikkének (1) bekezdését.

3

(4)  Lásd a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május, 4. és 5. o. Valamennyi említett EKB-dokumentum elérhető az EKB weboldalán a http://www.ecb.europa.eu címen. Lásd még az EKB 3. javasolt módosítását.

4

(5)  Lásd az irányelvtervezet 27. cikke (1) bekezdésének a) pontját.

5

(6)  Lásd az irányelvtervezet 27. cikke (2) bekezdése d) pontjának i. és ii. alpontját.

6

(7)  Lásd az irányelvtervezet 27. cikk (2) bekezdése d) pontjának második bekezdését.

7

(8)  Lásd az irányelvtervezet 27. cikke (2) bekezdésének d) pontját a 2. cikk (26) bekezdésével együttesen értelmezve. Lásd még a 2. és 8. javasolt módosítást is.

8

(9)  Lásd a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május, 6. o., 9. bekezdés.

9

(10)  E tekintetben az irányelvtervezet 74. cikke (3) bekezdésének b) pontja a megfelelő irányba vezető lépés, de nem elegendő a megfelelő mértékű információmegosztás és együttműködés biztosítására. Lásd még a 4. és 23. javasolt módosítást is.

10

(11)  Lásd az irányelvtervezet 5. cikkének (3) bekezdését; a helyreállítási terveket illetően pedig az irányelvtervezet 9. cikkének (2) bekezdését.

11

(12)  Lásd az EKB 2012. évi konvergenciajelentését, 29. o. Lásd még az 1. javasolt módosítást.

12

(13)  Lásd az irányelvtervezet 34. cikkének (2) bekezdését és 36. cikkének (2) bekezdését.

13

(14)  Lásd a CON/2011/39 EKB véleményt.

14

(15)  A Tanács 1993. december 13-i 3603/93/EK rendelete a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról (HL L 332., 1993.12.31., 1. o.).

15

(16)  Lásd az irányelvtervezet 92. cikkének (2) bekezdését.

16

(17)  Lásd a CON/2011/103 EKB vélemény 4. pontját és a CON/2010/83 EKB vélemény 6.3. pontját.

17

(18)  Lásd az irányelvtervezet 96. cikkét.

18

(19)  Lásd az irányelvtervezet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontját.

19

(20)  Lásd az 5. javasolt módosítást.

20

(21)  Lásd az irányelvtervezet 16–22. cikkét.

21

(22)  Spanyolország kivételével csaknem minden tagállam társasági jogában alapvető elv a csoporton belüli tranzakciók függetlenségének követelménye. Lásd a DBB jogi osztályának a Markt Főigazgatóság részére készített 2008. évi jelentését a csoporton belüli transzferek jogi korlátairól, amely rámutatott erre a kockázatra.

22

(23)  Lásd „A pénzügyi intézmények erdményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” (Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions) című, 2011. októberi dokumentumot, amely elérhető a Pénzügyi Stabilitási Tanács weboldalán a http://www.financialstabilityboard.org címen.

23

Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions

(24)  Lásd az irányelvtervezet 115. cikke (1) bekezdésének harmadik bekezdését.

24

(25)  Lásd a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 4. o.

25

(26)  Lásd a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május, 5. o.

26

(27)  A működő vállalkozás (angolul: going concern) megfogalmazás arra a helyzetre használatos, amikor valamely intézmény a szanálás alatt tovább működik a belátható időn belüli felszámolás esélye nélkül. Ez az angol gone concern (veszteségfedezés) ellentéte, melynek során csak a kritikus banki funkciókat tartják meg, de a szanálás alatt állt, majd felszámolás alá került jogalanytól eltérő jogalany keretében.

27

(28)  Lásd az irányelvtervezet (46) preambulumbekezdését.

28

(29)  Lásd az irányelvtervezet 39. cikkének (6) bekezdését.

29

(30)  Lásd az irányelvtervezet 51. cikkének (1) bekezdését.

30

(31)  Lásd az irányelvtervezet 56. cikke (1) bekezdésének f) pontját.

31

(32)  A 96. cikk. Amennyiben a finanszírozási rendszerek a központi banktól is hitelt fognak kapni, ez monetáris finanszírozást is megvalósíthat. E vonatkozásban lásd a 3.4. pontot és a 29. módosítást.

32

(33)  Lásd az irányelvtervezet 99. cikkének (1) bekezdését.

33

(34)  Lásd az irányelvtervezet 99. cikkének (5) bekezdését.

34

(35)  Az irányelvtervezet 99. cikkének (8) bekezdése.

35

(36)  Lásd az irányelvtervezet 99. cikkének (2) bekezdését.

36

(37)  A betétbiztosítási rendszer elsőbbségi hitelezői jogállását a bankok fizetésképtelenségéről szóló törvény (Darjaven vestnik sz. 92, 2002.9.27.) 94. cikkének (1) bekezdése állapítja meg.

37

Darjaven vestnik

(38)  A betétesek elsőbbségi hitelezői jogállását a gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2005/14/EK irányelvet és a viszontbiztosításról és más rendelkezésekről szóló 2005/68/EK irányelvet átültető, 3746/2009. évi törvény (FEK A 27, 2009.2.16.) 4. cikkének (16) bekezdése hozta létre. A betétbiztosítási rendszer jogállását a 13a. cikk (4) bekezdése állapítja meg.

38

(39)  A hitelintézetekről szóló 1995. október 5-i törvény (LV 163(446), 1995.10.24.). A 192. cikk (1) bekezdése vezette be a garantált betétesek elsőbbségi rangsorát 1998. május 21-én.

39

(40)  A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII törvény (Magyar Közlöny 1996/109, 1996.12.12.), konkrétabban a törvény XV. fejezete részletezi a betétbiztosítási rendszert. A törvény 183. cikkének (1) bekezdése állapítja meg az összes betéti követelés elsőbbségi jogállását, nem csak a garantált betétekét.

40

Magyar Közlöny

(41)  Lásd a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások jogszabályi keretéről szóló, 1992. december 31-i 298/92 törvényerejű rendelet (D.R. No 30, I, 2012.2.10.) konszolidált változatának 166-A. cikkét.

41

(42)  A hitelintézetek jogi átszervezési és felszámolási eljárásairól szóló, módosított és kiegészített 10/2004 kormányrendelet (Monitorul Oficial al României, Első rész, No. 84, 2004.1.30.), és különösen annak 38. cikke elsőbbségi jogot ad, a csődeljáráshoz kapcsolódó költségek kiegyenlítése utáni rangsorban a garantált betétekből származó követeléseknek, beleértve a betétbiztosítási rendszernek a garantált betéteseknek történő visszafizetéséből eredő követeléseit.

42

Monitorul Oficial al României

(43)  Lásd a CON/2011/83 EKB véleményt.

43

(44)  Lásd az irányelvtervezet 33. cikkének (2) bekezdését.

44

(45)  Lásd a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanács irányelv (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.) 12. cikkének (3) bekezdését.

45

(46)  Lásd e tekintetben a nem-bank pénzügyi intézmények lehetséges helyreállítási és szanálási keretrendszeréről folytatott, 2012. október 5-i bizottsági konzultációt, elérhető az Európai Bizottság weboldalán a http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/nonbanks/consultation-document_en.pdf címen.

46

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (21) preambulumbekezdés |
| „A helyreállítási és szanálási tervek nem számolhatnak rendkívüli állami pénzügyi támogatással, és nem tehetik ki az adófizetőket veszteség kockázatának. A központi bankok által biztosított likviditási eszközökhöz, köztük a sürgősségi likviditási eszközökhöz való hozzáférés nem tekintendő rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak abban az esetben, ha a likviditás nyújtásakor a szóban forgó pénzügyi intézmény fizetőképes, és a likviditás biztosítása nem egy nagyobb segélycsomag része, ha az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függően levonást (haircut) alkalmaznak, ha a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki, és ha az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül.” | „A helyreállítási és szanálási tervek nem számolhatnak rendkívüli állami pénzügyi támogatással, és nem tehetik ki az adófizetőket veszteség kockázatának vagy nem feltételezhetnek
  A központi banki
  ok által biztosított likviditást
  i eszközökhöz, köztük a sürgősségi likviditási eszközökhöz való hozzáférés nem tekintendő rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak abban az esetben, ha a likviditás nyújtásakor a szóban forgó pénzügyi intézmény fizetőképes, és a likviditás biztosítása nem egy nagyobb segélycsomag része, ha az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függően levonást (haircut) alkalmaznak, ha a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki, és ha az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül.” |
| Magyarázat


  A központi bankok likviditást nyújtanak a TARGET2-ben vagy monetáris politikai műveletekben részvételre jogosult szerződő feleknek
   (2)
  a fizetési rendszerek és a monetáris politika zavartalan működése érdekében. Ezen túlmenően a központi bankok rendkívüli körülmények között és eseti alapon likviditási támogatást nyújthatnak az időlegesen illikvid, de fizetőképes hitelintézeteknek
   (3). A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a helyreállítási és szanálási tervek ne feltételezzék központi banki likviditási támogatás rendelkezésre állását. A központi bankok függetlenül és szabad belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás fizetőképes hitelintézeteknek történő nyújtásáról, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által megszabott korlátokon belül
   (4). |
| 2. módosítás |
| (24) preambulumbekezdés |
| „A szanálást szabályozó rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a szanálás időben, még a pénzügyi intézmény mérleg szerinti fizetőképtelenné válását és tőkéjének teljes elvesztését megelőzően megkezdődhessen. A szanálást akkor kell kezdeményezni, amikor a vállalkozás már nem életképes, vagy életképessége valószínűleg nem tartható fenn, és más intézkedések elégtelennek bizonyultak a csőd elkerülésére. Önmagában az a tény, hogy egy intézmény nem teljesíti az engedélyezés feltételét képező követelményeket, nem indokolhatja a szanálás elrendelését, különösen akkor nem, ha az intézmény még életképes, vagy valószínűleg az. Valamely intézmény akkor tekintendő csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézménynek, ha szavatolótőkéjének teljes vagy gyakorlatilag teljes elvesztésével járó veszteségek bekövetkezte vagy valószínűsíthető bekövetkezte miatt az intézmény megsértette vagy valószínűsíthetően megsérti a tevékenységi engedélyének feltételét képező tőkekövetelményeket, ha az intézmény eszközei kevesebbek, vagy valószínűsíthetően kevesebbek lesznek a forrásainál, ha az intézmény nem tudja, vagy valószínűsíthetően nem fogja tudni teljesíteni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor, vagy haaz intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul. Önmagában az a tény, hogy valamely intézmény központi banki sürgősségi likviditási támogatásra szorul, nem jelenthet olyan körülményt, amely elégségesen bizonyítja, hogy az intézmény nem tudja, vagy a közeljövőben nem fogja tudni kifizetni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor. A pénzügyi stabilitás megőrzése és különösen annak rendszerszintű likviditáshiány esetében történő megőrzése érdekében a központi banki likviditásieszközökhöz vagy az újonnan kibocsátott kötelezettségekhez kapcsolódó állami garancia bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonhatja maga után a szanálási eljárás megindítását. E feltételek szerint az állami garanciát az állami támogatási rendszerben jóvá kell hagyni, az nem képezheti egy nagyobb segélycsomag részét, és a garanciaintézkedéseknek időben szigorúan limitáltnak kell lenniük. A banknak mindkét esetben fizetőképesnek kell lennie.” | „A szanálást szabályozó rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a szanálás időben, még a pénzügyi intézmény mérleg szerinti fizetőképtelenné válását és tőkéjének teljes elvesztését megelőzően megkezdődhessen. A szanálást akkor kell kezdeményezni, amikor a vállalkozás már nem életképes, vagy életképessége valószínűleg nem tartható fenn, és más intézkedések elégtelennek bizonyultak a csőd elkerülésére. Önmagában az a tény, hogy egy intézmény nem teljesíti az engedélyezés feltételét képező követelményeket, nem indokolhatja a szanálás elrendelését, különösen akkor nem, ha az intézmény még életképes, vagy valószínűleg az. Valamely intézmény akkor tekintendő csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézménynek, ha szavatolótőkéjének teljes vagy gyakorlatilag teljes elvesztésével járó veszteségek bekövetkezte vagy valószínűsíthető bekövetkezte miatt az intézmény megsértette vagy valószínűsíthetően megsérti a tevékenységi engedélyének feltételét képező tőkekövetelményeket, ha az intézmény eszközei kevesebbek, vagy valószínűsíthetően kevesebbek lesznek a forrásainál, ha az intézmény nem tudja, vagy valószínűsíthetően nem fogja tudni teljesíteni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor, vagy ha az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul. Önmagában az a tény, hogy valamely intézmény központi banki sürgősségi likviditási támogatásra szorul, nem jelenthet olyan körülményt, amely elégségesen bizonyítja, hogy az intézmény nem tudja, vagy a közeljövőben nem fogja tudni kifizetni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor. A pénzügyi stabilitás megőrzése és különösen annak rendszerszintű likviditáshiány esetében történő megőrzése érdekében a központi banki likviditásieszközökhöz vagy az újonnan kibocsátott kötelezettségekhez kapcsolódó állami garancia bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonhatja maga után a szanálási eljárás megindítását. E feltételek szerint az állami garanciát az állami támogatási rendszerben jóvá kell hagyni, az nem képezheti egy nagyobb segélycsomag részét, és a garanciaintézkedéseknek időben szigorúan limitáltnak kell lenniük. A banknak mindkét esetben fizetőképesnek kell lennie.” |
| Magyarázat


  A javasolt módosítás pontosítani kívánja azt, hogy azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, az intézmény prudenciális helyzetének az illetékes hatóságok általi értékelésen kell alapulnia. Az állami támogatás szükségességének értékelésében a versenyhatóságok is részt vesznek. Lásd még a 10. módosításhoz fűzött magyarázatot. |
| 3. módosítás |
| 2. cikk |
| „Ezen irányelv alkalmazásában: | „Ezen irányelv alkalmazásában: |
| 1.   »szanálás«: intézmény szerkezetátalakítása alapvető funkciói folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmény egésze vagy része életképességének helyreállítása érdekében; | 1.   »szanálás«: intézmény szerkezetátalakítása alapvető funkciói folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmény egésze vagy része az adott intézmény életképességének részleges vagy – kivételes és indokolt esetben – teljes helyreállítása érdekében; |
| [...]” | [...] |
| | 84.   »kijelölt nemzeti hatóság«: a vonatkozó uniós jogi aktus értelmében vett kijelölt hatóság.” |
| Magyarázat


  A javasolt módosítás célja annak hangsúlyozása, hogy a csődhelyzetben levő vagy életképtelen intézményeket elviekben a rendes fizetésképtelenségi eljárások szerint kell felszámolni. Szanálásukat szükség szerint a szanálási eszközök felhasználásával kell lefolytatni, és csak végső soron lehet működő vállalkozásként a szerkezetátalakításukat elvégezni. Az EKB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a működő vállalkozásként való szerkezetátalakítás előírását minden esetben az erkölcsi kockázatot csökkentő intézkedéseknek kell kísérniük. Például a részvényeseknek és a biztosítékkal nem rendelkező hitelezőknek kell viselniük a veszteségeket, és a vezetőséget le kell váltani a fő szakpolitikai célkitűzéssel való összhang elérése érdekében
   (5). Amennyiben ezek a pénzeszközök elégtelenek, finanszírozási rendszereket kell igénybe venni. Az EKB hangsúlyozza, hogy az átlátható finanszírozás a közpénzek felhasználásának legitimitására és elszámoltathatóságára hatást gyakorló egyik fő kérdés, amely megőrzése az eurorendszer érdeke. Az EKB hangsúlyozza, hogy a központi bankok a monetáris finanszírozás tilalmával
   (6)
  összhangban ezeket a rendszereket nem finanszírozhatják.


  Az 5. módosítás használja a „kijelölt nemzeti hatóság” kifejezést, ezért azt meg kell határozni. |
| 4. módosítás |
| 3. cikk (5a) (új) bekezdés |
| Jelenleg nincs szöveg | „Amennyiben az (1) bekezdés szerint kijelölt szanálási hatóság valamely tagállamban nem a központi bank, a szanálási hatóság ezen irányelv szerinti valamennyi határozatát késedelem nélkül közölni kell a központi bankkal.” |
| Magyarázat


  Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási hatóságok lehetnek a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóságok, központi bankok, illetékes minisztériumok vagy más közigazgatási hatóságok
   (7). A központi bankok egyértelműen meghatározott pénzügyi stabilitási mandátummal rendelkeznek
   (8), amely indokolja a vonatkozó információknak az érintett központi bankkal való közlését, ha a szanálási hatóság egy másik közigazgatási hatóság. |
| 5. módosítás |
| 6. cikk (2) bekezdés |
| „Az illetékes hatóságok felülvizsgálják a terveket, és értékelik, hogy az egyes tervek milyen mértékben felelnek meg az 5. cikkben megállapított követelményeknek és a következő kritériumoknak:” | „Az illetékes hatóságok a kijelölt nemzeti hatóságokkal egyeztetve felülvizsgálják a terveket, és értékelik, hogy az egyes tervek milyen mértékben felelnek meg az 5. cikkben megállapított követelményeknek és a következő kritériumoknak:” |
| Magyarázat


  Az irányelvtervezet előírja a helyreállítási tervek illetékes hatóságok általi felülvizsgálatát annak biztosítására, hogy azok eredményesen végrehajthatók legyenek pénzügyi stresszhelyzetekben a pénzügyi rendszerre gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatások nélkül, abban az esetben is, ha ugyanebben az időszakban más intézmények is helyreállítási terveket hajtanak végre. Az ilyen rendszerszintű megfontolások teljes körű figyelembe vétele érdekében a kijelölt illetékes nemzeti hatóságoknak ebben részt kell venniük, amennyiben azok az illetékes hatóságoktól elkülönülő hatóságok. Lásd még a 3. javasolt módosítást a kifejezés meghatározásáért. |
| 6. módosítás |
| 9. cikk (2) bekezdés |
| „A szanálási terv készítése során több lehetséges forgatókönyvet figyelembe kell venni, ideértve azt az esetet, hogy a csődesemény elszigetelt, egyedi okokra visszavezethető lehet, vagy azt, hogy szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események idején következik be. A szanálási terv nem feltételezheti rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek igénybevételén túl.” | „A szanálási terv készítése során több lehetséges forgatókönyvet figyelembe kell venni, ideértve azt az esetet, hogy a csődesemény elszigetelt, egyedi okokra visszavezethető lehet, vagy azt, hogy szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események idején következik be. A szanálási terv nem feltételezheti rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy központi banki sürgősségi likviditási támogatás igénybevételét a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek igénybevételén túl.” |
| Magyarázat


  A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok függetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – a fizetőképes hitelintézetek részére, a monetáris finanszírozás tilalma által megszabott korlátokon belül
   (9). Lásd még a 7. módosításhoz fűzött magyarázatot. |
| 7. módosítás |
| 13. cikk (1) bekezdés |
| „A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal konzultálva – értékelik, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékig szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek mellett rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét. Valamely intézmény vagy csoport akkor minősül szanálhatónak, ha a szanálási hatóság számára megvalósítható és hiteles a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása vagy – a különböző szanálási eszközöknek és hatásköröknek az intézményre vagy csoportra történő alkalmazása révén – a szanálása, anélkül, hogy ez jelentős negatív következményekkel járna azon tagállam pénzügyi rendszereire nézve (ideértve a szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események esetét is), ahol az adott intézmény található, figyelembe véve az érintett vagy más tagállam, illetve az Unió gazdaságát vagy pénzügyi stabilitását, éstekintettel az intézmény vagy csoport által ellátott kritikus funkciók folytonosságának azok időben történő, könnyű leválasztása vagy más eszközök révén történő biztosítására.” | „A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal konzultálva – értékelik, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékig szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek mellett rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy központi banki sürgősségi likviditási támogatás igénybevételét. Valamely intézmény vagy csoport akkor minősül szanálhatónak, ha a szanálási hatóság számára megvalósítható és hiteles a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása vagy – a különböző szanálási eszközöknek és hatásköröknek az intézményre vagy csoportra történő alkalmazása révén – a szanálása, anélkül, hogy ez jelentős negatív következményekkel járna azon tagállam pénzügyi rendszereire nézve (ideértve a szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események esetét is), ahol az adott intézmény található, figyelembe véve az érintett vagy más tagállam,illetve az Unió gazdaságát vagy pénzügyi stabilitását, és tekintettel az intézmény vagy csoport által ellátott kritikus funkciók folytonosságának azok időben történő, könnyű leválasztása vagy más eszközök révén történő biztosítására.” |
| Magyarázat


  A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok közvetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – fizetőképes hitelintézeteknek, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által előírt korlátokon belül
   (10). Lásd még a 6. módosításhoz fűzött magyarázatot. |
| 8. módosítás |
| 26. cikk (2) bekezdés e) pont |
| „a 94/19/EK irányelv hatálya alá tartozó betétesek és a 97/9/EK irányelv hatálya alá tartozó hitelezők védelme;” | „a 94/19/EK irányelv hatálya alá tartozó
  1. cikkében meghatározott betétesek és a 97/9/EK irányelv hatálya alá tartozó hitelezők védelme;” |
| Magyarázat


  Az EKB megítélése szerint a hitelintézetek betétesi köre olyan finanszírozási forrás, amelyet meg kell erősíteni. Ebből a célból a 26. cikk (2) bekezdésének e) pontjában szereplő szanálási célt ki kell terjeszteni a 94/19/EK irányelv 1. cikkében meghatározott valamennyi betétre, a 100 000 EUR limit nélkül. |
| 9. módosítás |
| A 27. cikk (1) bekezdésének a) pontja |
| „A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok csak akkor hozhatnak az 1. cikk a) pontjában említett intézményekhez kapcsolódó szanálási intézkedést, ha a következő feltételek mindegyike teljesül: | „A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok csak akkor hozhatnak az 1. cikk a) pontjában említett intézményekhez kapcsolódó szanálási intézkedést, ha a következő feltételek mindegyike teljesül: |
| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1. módosítás

(21) preambulumbekezdés

„A helyreállítási és szanálási tervek nem számolhatnak rendkívüli állami pénzügyi támogatással, és nem tehetik ki az adófizetőket veszteség kockázatának. A központi bankok által biztosított likviditási eszközökhöz, köztük a sürgősségi likviditási eszközökhöz való hozzáférés nem tekintendő rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak abban az esetben, ha a likviditás nyújtásakor a szóban forgó pénzügyi intézmény fizetőképes, és a likviditás biztosítása nem egy nagyobb segélycsomag része, ha az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függően levonást (haircut) alkalmaznak, ha a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki, és ha az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül.”

„A helyreállítási és szanálási tervek nem számolhatnak rendkívüli állami pénzügyi támogatással, és nem tehetik ki az adófizetőket veszteség kockázatának vagy nem feltételezhetnek
  A központi banki
  ok által biztosított likviditást
  i eszközökhöz, köztük a sürgősségi likviditási eszközökhöz való hozzáférés nem tekintendő rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak abban az esetben, ha a likviditás nyújtásakor a szóban forgó pénzügyi intézmény fizetőképes, és a likviditás biztosítása nem egy nagyobb segélycsomag része, ha az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függően levonást (haircut) alkalmaznak, ha a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki, és ha az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül.”

Magyarázat

Magyarázat

A központi bankok likviditást nyújtanak a TARGET2-ben vagy monetáris politikai műveletekben részvételre jogosult szerződő feleknek
   (2)
  a fizetési rendszerek és a monetáris politika zavartalan működése érdekében. Ezen túlmenően a központi bankok rendkívüli körülmények között és eseti alapon likviditási támogatást nyújthatnak az időlegesen illikvid, de fizetőképes hitelintézeteknek
   (3). A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a helyreállítási és szanálási tervek ne feltételezzék központi banki likviditási támogatás rendelkezésre állását. A központi bankok függetlenül és szabad belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás fizetőképes hitelintézeteknek történő nyújtásáról, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által megszabott korlátokon belül
   (4).

A központi bankok likviditást nyújtanak a TARGET2-ben vagy monetáris politikai műveletekben részvételre jogosult szerződő feleknek

2

a fizetési rendszerek és a monetáris politika zavartalan működése érdekében. Ezen túlmenően a központi bankok rendkívüli körülmények között és eseti alapon likviditási támogatást nyújthatnak az időlegesen illikvid, de fizetőképes hitelintézeteknek

3

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a helyreállítási és szanálási tervek ne feltételezzék központi banki likviditási támogatás rendelkezésre állását. A központi bankok függetlenül és szabad belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás fizetőképes hitelintézeteknek történő nyújtásáról, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által megszabott korlátokon belül

4

2. módosítás

2. módosítás

(24) preambulumbekezdés

„A szanálást szabályozó rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a szanálás időben, még a pénzügyi intézmény mérleg szerinti fizetőképtelenné válását és tőkéjének teljes elvesztését megelőzően megkezdődhessen. A szanálást akkor kell kezdeményezni, amikor a vállalkozás már nem életképes, vagy életképessége valószínűleg nem tartható fenn, és más intézkedések elégtelennek bizonyultak a csőd elkerülésére. Önmagában az a tény, hogy egy intézmény nem teljesíti az engedélyezés feltételét képező követelményeket, nem indokolhatja a szanálás elrendelését, különösen akkor nem, ha az intézmény még életképes, vagy valószínűleg az. Valamely intézmény akkor tekintendő csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézménynek, ha szavatolótőkéjének teljes vagy gyakorlatilag teljes elvesztésével járó veszteségek bekövetkezte vagy valószínűsíthető bekövetkezte miatt az intézmény megsértette vagy valószínűsíthetően megsérti a tevékenységi engedélyének feltételét képező tőkekövetelményeket, ha az intézmény eszközei kevesebbek, vagy valószínűsíthetően kevesebbek lesznek a forrásainál, ha az intézmény nem tudja, vagy valószínűsíthetően nem fogja tudni teljesíteni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor, vagy haaz intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul. Önmagában az a tény, hogy valamely intézmény központi banki sürgősségi likviditási támogatásra szorul, nem jelenthet olyan körülményt, amely elégségesen bizonyítja, hogy az intézmény nem tudja, vagy a közeljövőben nem fogja tudni kifizetni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor. A pénzügyi stabilitás megőrzése és különösen annak rendszerszintű likviditáshiány esetében történő megőrzése érdekében a központi banki likviditásieszközökhöz vagy az újonnan kibocsátott kötelezettségekhez kapcsolódó állami garancia bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonhatja maga után a szanálási eljárás megindítását. E feltételek szerint az állami garanciát az állami támogatási rendszerben jóvá kell hagyni, az nem képezheti egy nagyobb segélycsomag részét, és a garanciaintézkedéseknek időben szigorúan limitáltnak kell lenniük. A banknak mindkét esetben fizetőképesnek kell lennie.”

„A szanálást szabályozó rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a szanálás időben, még a pénzügyi intézmény mérleg szerinti fizetőképtelenné válását és tőkéjének teljes elvesztését megelőzően megkezdődhessen. A szanálást akkor kell kezdeményezni, amikor a vállalkozás már nem életképes, vagy életképessége valószínűleg nem tartható fenn, és más intézkedések elégtelennek bizonyultak a csőd elkerülésére. Önmagában az a tény, hogy egy intézmény nem teljesíti az engedélyezés feltételét képező követelményeket, nem indokolhatja a szanálás elrendelését, különösen akkor nem, ha az intézmény még életképes, vagy valószínűleg az. Valamely intézmény akkor tekintendő csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézménynek, ha szavatolótőkéjének teljes vagy gyakorlatilag teljes elvesztésével járó veszteségek bekövetkezte vagy valószínűsíthető bekövetkezte miatt az intézmény megsértette vagy valószínűsíthetően megsérti a tevékenységi engedélyének feltételét képező tőkekövetelményeket, ha az intézmény eszközei kevesebbek, vagy valószínűsíthetően kevesebbek lesznek a forrásainál, ha az intézmény nem tudja, vagy valószínűsíthetően nem fogja tudni teljesíteni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor, vagy ha az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul. Önmagában az a tény, hogy valamely intézmény központi banki sürgősségi likviditási támogatásra szorul, nem jelenthet olyan körülményt, amely elégségesen bizonyítja, hogy az intézmény nem tudja, vagy a közeljövőben nem fogja tudni kifizetni kötelezettségeit azok esedékessé válásakor. A pénzügyi stabilitás megőrzése és különösen annak rendszerszintű likviditáshiány esetében történő megőrzése érdekében a központi banki likviditásieszközökhöz vagy az újonnan kibocsátott kötelezettségekhez kapcsolódó állami garancia bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonhatja maga után a szanálási eljárás megindítását. E feltételek szerint az állami garanciát az állami támogatási rendszerben jóvá kell hagyni, az nem képezheti egy nagyobb segélycsomag részét, és a garanciaintézkedéseknek időben szigorúan limitáltnak kell lenniük. A banknak mindkét esetben fizetőképesnek kell lennie.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás pontosítani kívánja azt, hogy azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, az intézmény prudenciális helyzetének az illetékes hatóságok általi értékelésen kell alapulnia. Az állami támogatás szükségességének értékelésében a versenyhatóságok is részt vesznek. Lásd még a 10. módosításhoz fűzött magyarázatot.

A javasolt módosítás pontosítani kívánja azt, hogy azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, az intézmény prudenciális helyzetének az illetékes hatóságok általi értékelésen kell alapulnia. Az állami támogatás szükségességének értékelésében a versenyhatóságok is részt vesznek. Lásd még a 10. módosításhoz fűzött magyarázatot.

3. módosítás

3. módosítás

2. cikk

„Ezen irányelv alkalmazásában:

„Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   »szanálás«: intézmény szerkezetátalakítása alapvető funkciói folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmény egésze vagy része életképességének helyreállítása érdekében;

1.   »szanálás«: intézmény szerkezetátalakítása alapvető funkciói folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése és az intézmény egésze vagy része az adott intézmény életképességének részleges vagy – kivételes és indokolt esetben – teljes helyreállítása érdekében;

az adott intézmény

részleges vagy – kivételes és indokolt esetben – teljes

[...]”

[...]

84.   »kijelölt nemzeti hatóság«: a vonatkozó uniós jogi aktus értelmében vett kijelölt hatóság.”

84.

a vonatkozó uniós jogi aktus értelmében vett kijelölt hatóság

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak hangsúlyozása, hogy a csődhelyzetben levő vagy életképtelen intézményeket elviekben a rendes fizetésképtelenségi eljárások szerint kell felszámolni. Szanálásukat szükség szerint a szanálási eszközök felhasználásával kell lefolytatni, és csak végső soron lehet működő vállalkozásként a szerkezetátalakításukat elvégezni. Az EKB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a működő vállalkozásként való szerkezetátalakítás előírását minden esetben az erkölcsi kockázatot csökkentő intézkedéseknek kell kísérniük. Például a részvényeseknek és a biztosítékkal nem rendelkező hitelezőknek kell viselniük a veszteségeket, és a vezetőséget le kell váltani a fő szakpolitikai célkitűzéssel való összhang elérése érdekében
   (5). Amennyiben ezek a pénzeszközök elégtelenek, finanszírozási rendszereket kell igénybe venni. Az EKB hangsúlyozza, hogy az átlátható finanszírozás a közpénzek felhasználásának legitimitására és elszámoltathatóságára hatást gyakorló egyik fő kérdés, amely megőrzése az eurorendszer érdeke. Az EKB hangsúlyozza, hogy a központi bankok a monetáris finanszírozás tilalmával
   (6)
  összhangban ezeket a rendszereket nem finanszírozhatják.

A javasolt módosítás célja annak hangsúlyozása, hogy a csődhelyzetben levő vagy életképtelen intézményeket elviekben a rendes fizetésképtelenségi eljárások szerint kell felszámolni. Szanálásukat szükség szerint a szanálási eszközök felhasználásával kell lefolytatni, és csak végső soron lehet működő vállalkozásként a szerkezetátalakításukat elvégezni. Az EKB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a működő vállalkozásként való szerkezetátalakítás előírását minden esetben az erkölcsi kockázatot csökkentő intézkedéseknek kell kísérniük. Például a részvényeseknek és a biztosítékkal nem rendelkező hitelezőknek kell viselniük a veszteségeket, és a vezetőséget le kell váltani a fő szakpolitikai célkitűzéssel való összhang elérése érdekében

5

Amennyiben ezek a pénzeszközök elégtelenek, finanszírozási rendszereket kell igénybe venni. Az EKB hangsúlyozza, hogy az átlátható finanszírozás a közpénzek felhasználásának legitimitására és elszámoltathatóságára hatást gyakorló egyik fő kérdés, amely megőrzése az eurorendszer érdeke. Az EKB hangsúlyozza, hogy a központi bankok a monetáris finanszírozás tilalmával

6

összhangban ezeket a rendszereket nem finanszírozhatják.

Az 5. módosítás használja a „kijelölt nemzeti hatóság” kifejezést, ezért azt meg kell határozni.

Az 5. módosítás használja a „kijelölt nemzeti hatóság” kifejezést, ezért azt meg kell határozni.

4. módosítás

4. módosítás

3. cikk (5a) (új) bekezdés

Jelenleg nincs szöveg

„Amennyiben az (1) bekezdés szerint kijelölt szanálási hatóság valamely tagállamban nem a központi bank, a szanálási hatóság ezen irányelv szerinti valamennyi határozatát késedelem nélkül közölni kell a központi bankkal.”

Magyarázat

Magyarázat

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási hatóságok lehetnek a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóságok, központi bankok, illetékes minisztériumok vagy más közigazgatási hatóságok
   (7). A központi bankok egyértelműen meghatározott pénzügyi stabilitási mandátummal rendelkeznek
   (8), amely indokolja a vonatkozó információknak az érintett központi bankkal való közlését, ha a szanálási hatóság egy másik közigazgatási hatóság.

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási hatóságok lehetnek a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóságok, központi bankok, illetékes minisztériumok vagy más közigazgatási hatóságok

7

A központi bankok egyértelműen meghatározott pénzügyi stabilitási mandátummal rendelkeznek

8

amely indokolja a vonatkozó információknak az érintett központi bankkal való közlését, ha a szanálási hatóság egy másik közigazgatási hatóság.

5. módosítás

5. módosítás

6. cikk (2) bekezdés

„Az illetékes hatóságok felülvizsgálják a terveket, és értékelik, hogy az egyes tervek milyen mértékben felelnek meg az 5. cikkben megállapított követelményeknek és a következő kritériumoknak:”

„Az illetékes hatóságok a kijelölt nemzeti hatóságokkal egyeztetve felülvizsgálják a terveket, és értékelik, hogy az egyes tervek milyen mértékben felelnek meg az 5. cikkben megállapított követelményeknek és a következő kritériumoknak:”

Magyarázat

Magyarázat

Az irányelvtervezet előírja a helyreállítási tervek illetékes hatóságok általi felülvizsgálatát annak biztosítására, hogy azok eredményesen végrehajthatók legyenek pénzügyi stresszhelyzetekben a pénzügyi rendszerre gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatások nélkül, abban az esetben is, ha ugyanebben az időszakban más intézmények is helyreállítási terveket hajtanak végre. Az ilyen rendszerszintű megfontolások teljes körű figyelembe vétele érdekében a kijelölt illetékes nemzeti hatóságoknak ebben részt kell venniük, amennyiben azok az illetékes hatóságoktól elkülönülő hatóságok. Lásd még a 3. javasolt módosítást a kifejezés meghatározásáért.

Az irányelvtervezet előírja a helyreállítási tervek illetékes hatóságok általi felülvizsgálatát annak biztosítására, hogy azok eredményesen végrehajthatók legyenek pénzügyi stresszhelyzetekben a pénzügyi rendszerre gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatások nélkül, abban az esetben is, ha ugyanebben az időszakban más intézmények is helyreállítási terveket hajtanak végre. Az ilyen rendszerszintű megfontolások teljes körű figyelembe vétele érdekében a kijelölt illetékes nemzeti hatóságoknak ebben részt kell venniük, amennyiben azok az illetékes hatóságoktól elkülönülő hatóságok. Lásd még a 3. javasolt módosítást a kifejezés meghatározásáért.

6. módosítás

6. módosítás

9. cikk (2) bekezdés

„A szanálási terv készítése során több lehetséges forgatókönyvet figyelembe kell venni, ideértve azt az esetet, hogy a csődesemény elszigetelt, egyedi okokra visszavezethető lehet, vagy azt, hogy szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események idején következik be. A szanálási terv nem feltételezheti rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek igénybevételén túl.”

„A szanálási terv készítése során több lehetséges forgatókönyvet figyelembe kell venni, ideértve azt az esetet, hogy a csődesemény elszigetelt, egyedi okokra visszavezethető lehet, vagy azt, hogy szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események idején következik be. A szanálási terv nem feltételezheti rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy központi banki sürgősségi likviditási támogatás igénybevételét a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek igénybevételén túl.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok függetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – a fizetőképes hitelintézetek részére, a monetáris finanszírozás tilalma által megszabott korlátokon belül
   (9). Lásd még a 7. módosításhoz fűzött magyarázatot.

A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok függetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – a fizetőképes hitelintézetek részére, a monetáris finanszírozás tilalma által megszabott korlátokon belül

9

Lásd még a 7. módosításhoz fűzött magyarázatot.

7. módosítás

7. módosítás

13. cikk (1) bekezdés

„A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal konzultálva – értékelik, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékig szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek mellett rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét. Valamely intézmény vagy csoport akkor minősül szanálhatónak, ha a szanálási hatóság számára megvalósítható és hiteles a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása vagy – a különböző szanálási eszközöknek és hatásköröknek az intézményre vagy csoportra történő alkalmazása révén – a szanálása, anélkül, hogy ez jelentős negatív következményekkel járna azon tagállam pénzügyi rendszereire nézve (ideértve a szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események esetét is), ahol az adott intézmény található, figyelembe véve az érintett vagy más tagállam, illetve az Unió gazdaságát vagy pénzügyi stabilitását, éstekintettel az intézmény vagy csoport által ellátott kritikus funkciók folytonosságának azok időben történő, könnyű leválasztása vagy más eszközök révén történő biztosítására.”

„A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal konzultálva – értékelik, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékig szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a 91. cikk szerint létrehozott finanszírozási rendszerek mellett rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy központi banki sürgősségi likviditási támogatás igénybevételét. Valamely intézmény vagy csoport akkor minősül szanálhatónak, ha a szanálási hatóság számára megvalósítható és hiteles a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása vagy – a különböző szanálási eszközöknek és hatásköröknek az intézményre vagy csoportra történő alkalmazása révén – a szanálása, anélkül, hogy ez jelentős negatív következményekkel járna azon tagállam pénzügyi rendszereire nézve (ideértve a szélesebb körű pénzügyi instabilitás vagy rendszerszintű események esetét is), ahol az adott intézmény található, figyelembe véve az érintett vagy más tagállam,illetve az Unió gazdaságát vagy pénzügyi stabilitását, és tekintettel az intézmény vagy csoport által ellátott kritikus funkciók folytonosságának azok időben történő, könnyű leválasztása vagy más eszközök révén történő biztosítására.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok közvetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – fizetőképes hitelintézeteknek, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által előírt korlátokon belül
   (10). Lásd még a 6. módosításhoz fűzött magyarázatot.

A javasolt módosítás hangsúlyozza, hogy a központi bankok közvetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást – fizetőképes hitelintézeteknek, a monetáris finanszírozás Szerződés szerinti tilalma által előírt korlátokon belül

10

Lásd még a 6. módosításhoz fűzött magyarázatot.

8. módosítás

8. módosítás

26. cikk (2) bekezdés e) pont

„a 94/19/EK irányelv hatálya alá tartozó betétesek és a 97/9/EK irányelv hatálya alá tartozó hitelezők védelme;”

„a 94/19/EK irányelv hatálya alá tartozó
  1. cikkében meghatározott betétesek és a 97/9/EK irányelv hatálya alá tartozó hitelezők védelme;”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB megítélése szerint a hitelintézetek betétesi köre olyan finanszírozási forrás, amelyet meg kell erősíteni. Ebből a célból a 26. cikk (2) bekezdésének e) pontjában szereplő szanálási célt ki kell terjeszteni a 94/19/EK irányelv 1. cikkében meghatározott valamennyi betétre, a 100 000 EUR limit nélkül.

Az EKB megítélése szerint a hitelintézetek betétesi köre olyan finanszírozási forrás, amelyet meg kell erősíteni. Ebből a célból a 26. cikk (2) bekezdésének e) pontjában szereplő szanálási célt ki kell terjeszteni a 94/19/EK irányelv 1. cikkében meghatározott valamennyi betétre, a 100 000 EUR limit nélkül.

9. módosítás

9. módosítás

A 27. cikk (1) bekezdésének a) pontja

„A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok csak akkor hozhatnak az 1. cikk a) pontjában említett intézményekhez kapcsolódó szanálási intézkedést, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

„A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok csak akkor hozhatnak az 1. cikk a) pontjában említett intézményekhez kapcsolódó szanálási intézkedést, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut;

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut; |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut;

vagy a szanálási hatóság

| b) | tekintettel az időzítésre és más fontos körülményekre, nincs ésszerű kilátás arra, hogy az intézmény tekintetében hozott szanálási intézkedésen kívül bármilyen más, magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedés ésszerű időkereten belül megakadályozná az intézmény csődbe jutását; |
| --- | --- |

b)

tekintettel az időzítésre és más fontos körülményekre, nincs ésszerű kilátás arra, hogy az intézmény tekintetében hozott szanálási intézkedésen kívül bármilyen más, magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedés ésszerű időkereten belül megakadályozná az intézmény csődbe jutását;

| b) | tekintettel az időzítésre és más fontos körülményekre, nincs ésszerű kilátás arra, hogy az intézmény tekintetében hozott szanálási intézkedésen kívül bármilyen más, magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedés ésszerű időkereten belül megakadályozná az intézmény csődbe jutását; |
| --- | --- |

b)

tekintettel az időzítésre és más fontos körülményekre, nincs ésszerű kilátás arra, hogy az intézmény tekintetében hozott szanálási intézkedésen kívül bármilyen más, magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedés ésszerű időkereten belül megakadályozná az intézmény csődbe jutását;

| c) | a szanálási intézkedésre a (3) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.” |
| --- | --- |

c)

a szanálási intézkedésre a (3) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.”

| c) | a szanálási intézkedésre a (3) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.” |
| --- | --- |

c)

a szanálási intézkedésre a (3) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.”

Magyarázat

Magyarázat

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási hatóságok szanálási intézkedést hoznak, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut. Az intézmény akkor van csődhelyzetben, illetve csődbe jutása akkor valószínű, ha nem teljesít bizonyos prudenciális kritériumokat. Az EKB megítélése szerint az illetékes hatóságnak a prudenciális felügyeleti és szabályozói szerepköréből adódóan egyedül kell ennek meghatározását elvégeznie. Az illetékes hatóságok vannak a legmegfelelőbb helyzetben annak meghatározására, hogy az irányelvtervezet 27. cikkének (2) bekezdésében meghatározott körülmények bármelyike felmerül-e; például hogy az intézmény az engedély fenntartásához szükségestőkekövetelményeket megsértette-e. Ezen túlmenően ez a módosítás az irányelvtervezet 74. cikke (1) bekezdésével való összhang megteremtésére törekszik, amely az intézmény vezető testületét arra kötelezi, hogy értesítse az illetékes hatóságot, ha úgy ítéli meg, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut.

Az irányelvtervezet előírja, hogy a szanálási hatóságok szanálási intézkedést hoznak, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítja, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut. Az intézmény akkor van csődhelyzetben, illetve csődbe jutása akkor valószínű, ha nem teljesít bizonyos prudenciális kritériumokat. Az EKB megítélése szerint az illetékes hatóságnak a prudenciális felügyeleti és szabályozói szerepköréből adódóan egyedül kell ennek meghatározását elvégeznie. Az illetékes hatóságok vannak a legmegfelelőbb helyzetben annak meghatározására, hogy az irányelvtervezet 27. cikkének (2) bekezdésében meghatározott körülmények bármelyike felmerül-e; például hogy az intézmény az engedély fenntartásához szükségestőkekövetelményeket megsértette-e. Ezen túlmenően ez a módosítás az irányelvtervezet 74. cikke (1) bekezdésével való összhang megteremtésére törekszik, amely az intézmény vezető testületét arra kötelezi, hogy értesítse az illetékes hatóságot, ha úgy ítéli meg, hogy az intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut.

10. módosítás

10. módosítás

27. cikk (2) bekezdés

„Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában egy intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut, ha a következő körülmények közül egy vagy több áll fenn:

„Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában egy intézmény csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut, ha a következő körülmények közül egy vagy több áll fenn:

[...]

[...]

| d) | az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve, amikor a pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében az alábbiak valamelyikét igényli: |
| --- | --- |

d)

az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve, amikor a pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében az alábbiak valamelyikét igényli:

| d) | az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve, amikor a pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében az alábbiak valamelyikét igényli: |
| --- | --- |

d)

d)

az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve, amikor a pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében az alábbiak valamelyikét igényli:

az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve, amikor a pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében az alábbiak valamelyikét igényli:

| i. | a központi bankok által szokásos feltételek mellett nyújtott likviditási eszközt fedező állami garancia (a likviditási eszközt teljes egészében fedezik a biztosítékok, amelyekre a minőség és a piaci érték függvényében levonásokat alkalmaznak, a központi bank pedig büntetőkamatot ró a kedvezményezettre); |
| --- | --- |

i.

a központi bankok által szokásos feltételek mellett nyújtott likviditási eszközt fedező állami garancia (a likviditási eszközt teljes egészében fedezik a biztosítékok, amelyekre a minőség és a piaci érték függvényében levonásokat alkalmaznak, a központi bank pedig büntetőkamatot ró a kedvezményezettre);

| i. | a központi bankok által szokásos feltételek mellett nyújtott likviditási eszközt fedező állami garancia (a likviditási eszközt teljes egészében fedezik a biztosítékok, amelyekre a minőség és a piaci érték függvényében levonásokat alkalmaznak, a központi bank pedig büntetőkamatot ró a kedvezményezettre); vagy; |
| --- | --- |

i.

i.

a központi bankok által szokásos feltételek mellett nyújtott likviditási eszközt fedező állami garancia (a likviditási eszközt teljes egészében fedezik a biztosítékok, amelyekre a minőség és a piaci érték függvényében levonásokat alkalmaznak, a központi bank pedig büntetőkamatot ró a kedvezményezettre); vagy;

a központi bankok által szokásos feltételek mellett nyújtott likviditási eszközt fedező állami garancia (a likviditási eszközt teljes egészében fedezik a biztosítékok, amelyekre a minőség és a piaci érték függvényében levonásokat alkalmaznak, a központi bank pedig büntetőkamatot ró a kedvezményezettre); vagy

| ii. | állami garancia az újonnan kibocsátott kötelezettségekre a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok orvoslására. |
| --- | --- |

ii.

állami garancia az újonnan kibocsátott kötelezettségekre a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok orvoslására.

| ii. | állami garancia az újonnan kibocsátott kötelezettségekre a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok orvoslására. |
| --- | --- |

ii.

ii.

állami garancia az újonnan kibocsátott kötelezettségekre a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok orvoslására.

állami garancia az újonnan kibocsátott kötelezettségekre a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok orvoslására.

A garanciaintézkedéseknek az i. és ii. pontokban említett mindkét esetben fizetőképes pénzügyi intézményekre kell korlátozódniuk, nem képezhetik részét egy nagyobb támogatási csomagnak, feltételük az állami támogatási szabályok szerinti jóváhagyás, és legfeljebb három hónapos időtartam erejéig alkalmazhatók.”

A garanciaintézkedéseknek az i. és ii. pontokban említett mindkét esetben fizetőképes pénzügyi intézményekre kell korlátozódniuk, nem képezhetik részét egy nagyobb támogatási csomagnak, feltételük az állami támogatási szabályok szerinti jóváhagyás, és legfeljebb három hónapos időtartam erejéig alkalmazhatók.”

A garanciaintézkedéseknek az i. és ii. pontokban említett mindkét esetben fizetőképes pénzügyi intézményekre kell korlátozódniuk, nem képezhetik részét egy nagyobb támogatási csomagnak, feltételük az állami támogatási szabályok szerinti jóváhagyás, és legfeljebb három hónapos időtartam erejéig alkalmazhatók.

Magyarázat

Magyarázat

Az irányelvtervezet előírja, hogy szanálási eszközök alkalmazásának meg kell előznie az intézménynek esetlegesen nyújtott állami tőkejuttatást vagy bármely ezzel egyenértékű, rendkívüli állami pénzügyi támogatást
   (11). Noha az EKB ezt teljes mértékben támogatja, álláspontja az, hogy a gyors és eredményes szanálási intézkedés érdekében az érintett hatóságok feladatait egyértelműen meg kell határozni. A javasolt módosítás azt kívánja pontosítani, hogy azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, az illetékes hatóságok értékelésén kell alapulnia. Az EKB álláspontja szerint nem világos, hogy miként határozzák meg az állami támogatás szükségességét. Ezen túlmenően az olyan rendkívüli állami pénzügyi támogatás is állami támogatásként kerül meghatározásra, amelyet nem csak az intézmény életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének helyreállítása, de az életképesség, a likviditás vagy a fizetőképesség megőrzése érdekében is adnak
   (12). Egy pénzügyileg szilárd intézmény fenntartására adott rendkívüli állami pénzügyi támogatás önmagában nem képez olyan körülményt, amely alapján az intézményt úgy kellene tekinteni, hogy az csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut. Továbbá az EKB megítélése szerint kizárólag az intézmény prudenciális értékelésén kell alapulnia azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, és annak nem kell kiterjednie az állami támogatás szükségességének értékelésére. E tekintetben az a rendelkezés, hogy egy intézmény minden olyan esetben „csődhelyzetben levőnek, vagy valószínűleg csődbe jutónak minősül”, amennyiben „az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul”, önmagában nem alkot megfelelő objektív kritériumot.

Az irányelvtervezet előírja, hogy szanálási eszközök alkalmazásának meg kell előznie az intézménynek esetlegesen nyújtott állami tőkejuttatást vagy bármely ezzel egyenértékű, rendkívüli állami pénzügyi támogatást

11

Noha az EKB ezt teljes mértékben támogatja, álláspontja az, hogy a gyors és eredményes szanálási intézkedés érdekében az érintett hatóságok feladatait egyértelműen meg kell határozni. A javasolt módosítás azt kívánja pontosítani, hogy azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, az illetékes hatóságok értékelésén kell alapulnia. Az EKB álláspontja szerint nem világos, hogy miként határozzák meg az állami támogatás szükségességét. Ezen túlmenően az olyan rendkívüli állami pénzügyi támogatás is állami támogatásként kerül meghatározásra, amelyet nem csak az intézmény életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének helyreállítása, de az életképesség, a likviditás vagy a fizetőképesség megőrzése érdekében is adnak

12

Egy pénzügyileg szilárd intézmény fenntartására adott rendkívüli állami pénzügyi támogatás önmagában nem képez olyan körülményt, amely alapján az intézményt úgy kellene tekinteni, hogy az csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut. Továbbá az EKB megítélése szerint kizárólag az intézmény prudenciális értékelésén kell alapulnia azon körülmények meghatározásának, hogy egy intézmény csődhelyzetben van, vagy valószínűleg csődbe jut-e, és annak nem kell kiterjednie az állami támogatás szükségességének értékelésére. E tekintetben az a rendelkezés, hogy egy intézmény minden olyan esetben „csődhelyzetben levőnek, vagy valószínűleg csődbe jutónak minősül”, amennyiben „az intézmény rendkívüli állami pénzügyi támogatásra szorul”, önmagában nem alkot megfelelő objektív kritériumot.

Lásd még a 2. javasolt módosítást.

Lásd még a 2. javasolt módosítást.

11. módosítás

11. módosítás

29. cikk

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor és a szanálási hatáskörök gyakorlásakora szanálási hatóságok meghozzák az összes megfelelő intézkedést, amelyekkel biztosítható, hogy a szanálási intézkedést a következő elveknek megfelelően hozták:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor és a szanálási hatáskörök gyakorlásakora szanálási hatóságok meghozzák az összes megfelelő intézkedést, amelyekkel biztosítható, hogy a szanálási intézkedést a következő elveknek megfelelően hozták:

| a) | a szanálás alatt álló intézmény részvényesei viselik az első veszteségeket; |
| --- | --- |

a)

a szanálás alatt álló intézmény részvényesei viselik az első veszteségeket;

| a) | a szanálás alatt álló intézmény részvényesei viselik az első veszteségeket; |
| --- | --- |

a)

a szanálás alatt álló intézmény részvényesei viselik az első veszteségeket;

| b) | a szanálás alatt álló intézmény részvényesei után a hitelezők viselik a veszteségeket, a követelések ezen irányelv szerinti rangsorának sorrendjében; |
| --- | --- |

b)

a szanálás alatt álló intézmény részvényesei után a hitelezők viselik a veszteségeket, a követelések ezen irányelv szerinti rangsorának sorrendjében;

| b) | a szanálás alatt álló intézmény részvényesei után a hitelezők viselik a veszteségeket, a követelések ezen irányelv szerinti rangsorának sorrendjében; |
| --- | --- |

b)

a szanálás alatt álló intézmény részvényesei után a hitelezők viselik a veszteségeket, a követelések ezen irányelv szerinti rangsorának sorrendjében;

| c) | a szanálás alatt álló intézmény felső vezetését leváltják; |
| --- | --- |

c)

a szanálás alatt álló intézmény felső vezetését leváltják;

| c) | a szanálás alatt álló intézmény felső vezetését leváltják; |
| --- | --- |

c)

a szanálás alatt álló intézmény felső vezetését leváltják;

| d) | a szanálás alatt álló intézmény felső vezetői által viselt veszteségek a polgári jog és a büntetőjog szerint arányban állnak a csődért való egyéni felelősségükkel; |
| --- | --- |

d)

a szanálás alatt álló intézmény felső vezetői által viselt veszteségek a polgári jog és a büntetőjog szerint arányban állnak a csődért való egyéni felelősségükkel;

| d) | a szanálás alatt álló intézmény felső vezetői által viselt veszteségek a polgári jog és a büntetőjog szerint arányban állnak a csődért való egyéni felelősségükkel; |
| --- | --- |

d)

a szanálás alatt álló intézmény felső vezetői által viselt veszteségek a polgári jog és a büntetőjog szerint arányban állnak a csődért való egyéni felelősségükkel;

| e) | amennyiben ezen irányelv másként nem rendelkezik, az egyazon osztályba tartozó hitelezők azonos elbánásban részesülnek; |
| --- | --- |

e)

amennyiben ezen irányelv másként nem rendelkezik, az egyazon osztályba tartozó hitelezők azonos elbánásban részesülnek;

| e) | amennyiben ezen irányelv másként nem rendelkezik, az egyazon osztályba tartozó hitelezők azonos elbánásban részesülnek; |
| --- | --- |

e)

amennyiben ezen irányelv másként nem rendelkezik, az egyazon osztályba tartozó hitelezők azonos elbánásban részesülnek;

| f) | egyetlen hitelező sem visel magasabb veszteségeket, mint ami akkor merült volna fel, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel. |
| --- | --- |

f)

egyetlen hitelező sem visel magasabb veszteségeket, mint ami akkor merült volna fel, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel.

| f) | egyetlen hitelező sem visel magasabb veszteségeket, mint ami akkor merült volna fel, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel.; |
| --- | --- |

f)

egyetlen hitelező sem visel magasabb veszteségeket, mint ami akkor merült volna fel, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel.;

| g) | a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei megfelelő védelemben részesülnek a hitelintézet felszámolásakor. |
| --- | --- |

g)

g)

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei megfelelő védelemben részesülnek a hitelintézet felszámolásakor.

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei megfelelő védelemben részesülnek a hitelintézet felszámolásakor

(2)   Amennyiben valamely intézmény egy csoporthoz tartozik, a szanálási hatóságok úgy alkalmazzák a szanálási eszközöket és gyakorolják szanálási hatásköreiket, hogy minimalizálják a kapcsolódó intézményekre és a csoport egészére gyakorolt hatást, valamint hogy minimalizálják az Unión belüli, különösen pedig az azon országok pénzügyi stabilitására kifejtett negatív hatást, amelyekben a csoport tevékenykedik.

(2)   Az (1) bekezdés g) pontjának érvényre juttatása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy:

Az (1) bekezdés g) pontjának érvényre juttatása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy:

| i. | a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei elsőbbséget kapnak annak érdekében, hogy a hitelintézet fizetésképtelensége esetére rangsoruk megelőzze a közönséges fedezetlen, nem elsőbbségi hitelezők igényeit; |
| --- | --- |

i.

i.

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei elsőbbséget kapnak annak érdekében, hogy a hitelintézet fizetésképtelensége esetére rangsoruk megelőzze a közönséges fedezetlen, nem elsőbbségi hitelezők igényeit;

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek igényei elsőbbséget kapnak annak érdekében, hogy a hitelintézet fizetésképtelensége esetére rangsoruk megelőzze a közönséges fedezetlen, nem elsőbbségi hitelezők igényeit

| ii. | a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek jogait átvevő betétbiztosítási rendszerek igényei az i. alpont szerinti hitelezők elsőbbségi rangsorának megfelelő elsőbbséget kapnak, de csak azon összeg erejéig, amelyet a betéteseknek a rendszer keretében garantált betéteikért kifizettek. |
| --- | --- |

ii.

ii.

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek jogait átvevő betétbiztosítási rendszerek igényei az i. alpont szerinti hitelezők elsőbbségi rangsorának megfelelő elsőbbséget kapnak, de csak azon összeg erejéig, amelyet a betéteseknek a rendszer keretében garantált betéteikért kifizettek.

a 94/19/EK irányelvnek megfelelően garantált betétekkel rendelkező betétesek jogait átvevő betétbiztosítási rendszerek igényei az i. alpont szerinti hitelezők elsőbbségi rangsorának megfelelő elsőbbséget kapnak, de csak azon összeg erejéig, amelyet a betéteseknek a rendszer keretében garantált betéteikért kifizettek.

(3)   A szanálási eszközök alkalmazásakor és a szanálási hatáskörök gyakorlásakor a tagállamok adott esetben biztosítják az állami támogatások uniós keretrendszerének való megfelelést.”

(3)   Amennyiben valamely intézmény egy csoporthoz tartozik, a szanálási hatóságok úgy alkalmazzák a szanálási eszközöket és gyakorolják szanálási hatásköreiket, hogy minimalizálják a kapcsolódó intézményekre és a csoport egészére gyakorolt hatást, valamint hogy minimalizálják az Unión belüli, különösen pedig az azon országok pénzügyi stabilitására kifejtett negatív hatást, amelyekben a csoport tevékenykedik.

(3)

(4)   A szanálási eszközök alkalmazásakor és a szanálási hatáskörök gyakorlásakor a tagállamok adott esetben biztosítják az állami támogatások uniós keretrendszerének való megfelelést.”

(4)

Magyarázat

Magyarázat

Jelenleg hat tagállam – ideértve Bulgáriát
   (13), Görögországot
   (14), Lettországot
   (15), Magyarországot
   (16), Portugáliát
   (17)
  és Romániát
   (18) – biztosít elsőbbséget azon igényeknek, amelyeket a betétbiztosítási rendszer jogátruházással szerzett meg azt követően, hogy a fedezett betéteknek megfelelő összegeket kifizette, ami további hozzájárulás annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszerek mindig elegendő forrással rendelkezzenek.

Jelenleg hat tagállam – ideértve Bulgáriát

13

Görögországot

14

Lettországot

15

Magyarországot

16

Portugáliát

17

és Romániát

18

biztosít elsőbbséget azon igényeknek, amelyeket a betétbiztosítási rendszer jogátruházással szerzett meg azt követően, hogy a fedezett betéteknek megfelelő összegeket kifizette, ami további hozzájárulás annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszerek mindig elegendő forrással rendelkezzenek.

Az elsőbbségi rangsor megadása hatásairól az álláspontok erősen eltérőek, mivel az a meggyőződés, hogy a betétesek elsőbbségi rangsorolása hatást gyakorolhat a bankok számára rendelkezésre álló finanszírozási költségekre, és hogy a többi hitelező nagyobb erőfeszítéseket tesz követeléseinek biztosítására. Másfelől ezt bizonyos mértékig mérsékelné, ha az elsőbbségi igények körébe csak a garantált betétek tartoznának bele. Továbbá azoknak a jogrendszereknek, amelyek elsőbbségi rangsort adnak a garantált betéteseknek, elő kell segíteniük az irányelvtervezetben előírt szanálási intézkedések (pl. üzletértékesítési eszköz, hídintézményi eszköz) használatát. Pénzügyi stabilitási nézőpontból támogatott a fedezett betétekre vonatkozó elsőbbségi igény is mivel az csökkenti a bankok megrohamozásának, a felszámolási szakaszban a biztosított betétesek esetleges veszteségeinek, valamint a betétbiztosítási alap túlzott kimerülésének a kockázatát
   (19).

Az elsőbbségi rangsor megadása hatásairól az álláspontok erősen eltérőek, mivel az a meggyőződés, hogy a betétesek elsőbbségi rangsorolása hatást gyakorolhat a bankok számára rendelkezésre álló finanszírozási költségekre, és hogy a többi hitelező nagyobb erőfeszítéseket tesz követeléseinek biztosítására. Másfelől ezt bizonyos mértékig mérsékelné, ha az elsőbbségi igények körébe csak a garantált betétek tartoznának bele. Továbbá azoknak a jogrendszereknek, amelyek elsőbbségi rangsort adnak a garantált betéteseknek, elő kell segíteniük az irányelvtervezetben előírt szanálási intézkedések (pl. üzletértékesítési eszköz, hídintézményi eszköz) használatát. Pénzügyi stabilitási nézőpontból támogatott a fedezett betétekre vonatkozó elsőbbségi igény is mivel az csökkenti a bankok megrohamozásának, a felszámolási szakaszban a biztosított betétesek esetleges veszteségeinek, valamint a betétbiztosítási alap túlzott kimerülésének a kockázatát

19

12. módosítás

12. módosítás

30. cikk (2) bekezdés

„Az állami támogatások uniós keretrendszerének sérelme nélkül, ahol alkalmazandó, az (1) bekezdésben előírt értékelésnek prudens és reális feltételezéseken kell alapulnia, ideértve a nemteljesítési arányokra és a veszteségek súlyosságára vonatkozó feltételezéseket; az értékelés célja a csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézmény eszközei és forrásai piaci értékének megállapítása annak érdekében, hogy a megállapított veszteségek a szanálási eszközök alkalmazásának pillanatában elszámolhatók legyenek. Amennyiben azonban valamely konkrét eszköz vagy forrás esetében a piac nem működik megfelelően, az értékelés tükrözheti az adott eszköz vagy forrás hosszú távú gazdasági értékét. Az értékelés nem feltételezheti rendkívüli állami segítség nyújtását az intézménynek, függetlenül attól, hogy ténylegesen nyújtanak-e ilyen segítséget.”

„Az állami támogatások uniós keretrendszerének sérelme nélkül, ahol alkalmazandó, az (1) bekezdésben előírt értékelésnek prudens és reális feltételezéseken kell alapulnia, ideértve a nemteljesítési arányokra és a veszteségek súlyosságára vonatkozó feltételezéseket; az értékelés célja a csődhelyzetben lévő vagy valószínűleg csődbe jutó intézmény eszközei és forrásai piaci értékének megállapítása annak érdekében, hogy a megállapított veszteségek a szanálási eszközök alkalmazásának pillanatában elszámolhatók legyenek. Amennyiben azonban valamely konkrét eszköz vagy forrás esetében a piac nem működik megfelelően, az értékelés tükrözheti az adott eszköz vagy forrás hosszú távú gazdasági értékét. Az értékelés nem feltételezheti tényleges vagy várt rendkívüli állami pénzügyi segítség vagy központi banki sürgősségi likviditási támogatás nyújtását az intézménynek, függetlenül attól, hogy ténylegesen nyújtanak-e ilyen segítséget.”

Magyarázat

Magyarázat

A szabványos monetáris politikai és napközbeni hitelnyújtási műveleteken túlmenően a központi bankok rendkívüli körülmények között és eseti alapon likviditási támogatást nyújthatnak az időlegesen illikvid, de fizetőképes hitelintézeteknek
   (20). A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy az eszközök értékét nem szabad a rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy rendkívüli központi banki sürgősségi likviditási támogatás kilátásba helyezésével megnövelni. Lásd még a 21. módosítást.

A szabványos monetáris politikai és napközbeni hitelnyújtási műveleteken túlmenően a központi bankok rendkívüli körülmények között és eseti alapon likviditási támogatást nyújthatnak az időlegesen illikvid, de fizetőképes hitelintézeteknek

20

A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy az eszközök értékét nem szabad a rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy rendkívüli központi banki sürgősségi likviditási támogatás kilátásba helyezésével megnövelni. Lásd még a 21. módosítást.

13. módosítás

13. módosítás

31. cikk (7) bekezdés

„A tagállamok nem korlátozhatók abban, hogy további, az intézmények szanálási feltételeknek való megfelelése esetén gyakorolható hatásköröket ruházzanak a szanálási hatóságokra, feltéve, hogy ezek a további hatáskörök nem akadályozzák a hatékony csoportszintű szanálást, továbbá megfelelnek a szanálási céloknak és a szanálásra vonatkozóan a 26. cikkben meghatározott általános elveknek.”

„A tagállamok nem korlátozhatók abban, hogy további, az intézmények szanálási feltételeknek való megfelelése esetén gyakorolható hatásköröket ruházzanak a szanálási hatóságokra, feltéve, hogy ezek a további hatáskörök nem akadályozzák a hatékony csoportszintű szanálást, továbbá megfelelnek a szanálási céloknak és a szanálásra vonatkozóan a 26. cikkben meghatározott általános elveknek.

A szanálási feltételeknek megfelelő intézmény kötelező feltőkésítéséhez állami források felhasználásának rendkívüli körülményekre és csak azokra az esetekre kell korlátozódnia, ha az teljes mértékben megfelel a 26. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti szanálási célkitűzéseknek és a fenti feltételeknek.”

Magyarázat

Magyarázat

A tagállamok saját mérlegelési jogkörükben más szanálási eszközöket és hatásköröket is bevezethetnek az irányelvtervezet eszközrendszerének kiegészítése érdekében
   (21). Ez a mérlegelési jogkör nem korlátozódik valamely meghatározott hatáskörre, és ezért lehetővé tenné a nemzeti hatóságok számára egy olyan intézmény feltőkésítésének kötelezővé tételét, amely megfelel a szanálási feltételeknek, ami egy további szanálási hatáskör, feltéve, hogy betartják a szanálási célokat és általános elveket
   (22). A javasolt módosítás célja annak megelőzése, hogy a tagállamok állami pénzeszközöket adjanak egy olyan intézmény feltőkésítésére, amely megfelel a szanálás feltételeinek. A részvényeseknek és a hitelezőknek az ilyen intézmények feltőkésítését a bail-in eszközre vonatkozó rendelkezések szerint kell elvégezniük az intézmény szanálására vonatkozó döntés meghozatalát követően, és a tőkeeszközök leírására vonatkozó rendelkezések szerint, mielőtt bármely szanálási intézkedésre sor kerülne. Az irányelvtervezet előírja, hogy a felszámolást minden esetben mérlegelni kell, mielőtt döntést hoznak az intézmény működő vállalkozásként történő fenntartásáról
   (23).

A tagállamok saját mérlegelési jogkörükben más szanálási eszközöket és hatásköröket is bevezethetnek az irányelvtervezet eszközrendszerének kiegészítése érdekében

21

Ez a mérlegelési jogkör nem korlátozódik valamely meghatározott hatáskörre, és ezért lehetővé tenné a nemzeti hatóságok számára egy olyan intézmény feltőkésítésének kötelezővé tételét, amely megfelel a szanálási feltételeknek, ami egy további szanálási hatáskör, feltéve, hogy betartják a szanálási célokat és általános elveket

22

A javasolt módosítás célja annak megelőzése, hogy a tagállamok állami pénzeszközöket adjanak egy olyan intézmény feltőkésítésére, amely megfelel a szanálás feltételeinek. A részvényeseknek és a hitelezőknek az ilyen intézmények feltőkésítését a bail-in eszközre vonatkozó rendelkezések szerint kell elvégezniük az intézmény szanálására vonatkozó döntés meghozatalát követően, és a tőkeeszközök leírására vonatkozó rendelkezések szerint, mielőtt bármely szanálási intézkedésre sor kerülne. Az irányelvtervezet előírja, hogy a felszámolást minden esetben mérlegelni kell, mielőtt döntést hoznak az intézmény működő vállalkozásként történő fenntartásáról

23

14. módosítás

14. módosítás

32. cikk (10) bekezdés és 32. cikk (10a) (új) bekezdés

„(10)   A szolgáltatásnyújtáshoz vagy az egy másik tagállamban való letelepedéshez való jog 2006/48/EK irányelvvel vagy a 2004/39/EK irányelvvel összhangban történő gyakorlása céljából a vevőt a szanálás alatt álló intézmény jogutódaként kell tekinteni, mely tovább gyakorolhat bármilyen olyan jogot, melyet a szanálás alatt álló intézmény az átruházott eszközök, jogok vagy kötelezettségek tekintetében gyakorolt, ideértve a fizetési, klíring és elszámolási rendszerekben való tagsággal és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokat.”

„(10)   A szolgáltatásnyújtáshoz vagy az egy másik tagállamban való letelepedéshez való jog 2006/48/EK irányelvvel vagy a 2004/39/EK irányelvvel összhangban történő gyakorlása céljából a vevőt a szanálás alatt álló intézmény jogutódaként kell tekinteni, mely tovább gyakorolhat bármilyen olyan jogot, melyet a szanálás alatt álló intézmény az átruházott eszközök, jogok vagy kötelezettségek tekintetében gyakorolt, ideértve a.

ideértve a

(10a)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett vevő továbbra is gyakorolhassa a szanálás alatt álló intézmény fizetési, klíring és elszámolási rendszerekben való tagsággal és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokait, feltéve, hogy megfelel az ilyen rendszerekben való részvétel szabályozói kritériumainak.”

(10a)

A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett vevő továbbra is gyakorolhassa a szanálás alatt álló intézmény

ok

i

feltéve, hogy megfelel az ilyen rendszerekben való részvétel szabályozói kritériumainak

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy megmaradjon a fizetési, a klíring és az elszámolási rendszerek üzemeltetőinek azon joga, hogy a rendszerben való részvételi előírásaik szerint értékeljék rendszerük résztvevőit. Noha az EKB elismeri a vevőre átruházott vállalkozás folytonosságának fontosságát, hangsúlyozza, hogy ezt az érdeket egyensúlyba kell hozni a rendezett fizetési, klíring és elszámolási rendszerekkel, valamint a pénzügyi stabilitással. Különösen a 98/26/EK irányelv
   (24)
  2. cikkének a) pontjában meghatározott rendszerüzemeltetőnek kell lehetőséget kapnia arra, hogy megtagadja az olyan vevő hozzáférését, amely a 2. cikk b) pontja alapján nem minősül intézménynek. Lásd még a 15. módosítást.

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy megmaradjon a fizetési, a klíring és az elszámolási rendszerek üzemeltetőinek azon joga, hogy a rendszerben való részvételi előírásaik szerint értékeljék rendszerük résztvevőit. Noha az EKB elismeri a vevőre átruházott vállalkozás folytonosságának fontosságát, hangsúlyozza, hogy ezt az érdeket egyensúlyba kell hozni a rendezett fizetési, klíring és elszámolási rendszerekkel, valamint a pénzügyi stabilitással. Különösen a 98/26/EK irányelv

24

2. cikkének a) pontjában meghatározott rendszerüzemeltetőnek kell lehetőséget kapnia arra, hogy megtagadja az olyan vevő hozzáférését, amely a 2. cikk b) pontja alapján nem minősül intézménynek. Lásd még a 15. módosítást.

15. módosítás

15. módosítás

34. cikk (8) bekezdés és 34. cikk (8a) (új) bekezdés

„(8)   A szolgáltatásnyújtáshoz vagy az egy másik tagállamban való letelepedéshez való jog 2006/48/EK irányelvvel vagy a 2004/39/EK irányelvvel összhangban történő gyakorlása céljából a hídintézményt a szanálás alatt álló intézmény jogutódjának kell tekinteni, mely tovább gyakorolhat bármilyen olyan jogot, melyet aszanálás alatt álló intézmény az átruházott eszközök, jogok vagy kötelezettségek tekintetében gyakorolt, ideértve a fizetési, klíring és elszámolási rendszerekben való tagsággal és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokat.”

„(8)   A szolgáltatásnyújtáshoz vagy az egy másik tagállamban való letelepedéshez való jog 2006/48/EK irányelvvel vagy a 2004/39/EK irányelvvel összhangban történő gyakorlása céljából a hídintézményt a szanálás alatt álló intézmény jogutódjának kell tekinteni, mely tovább gyakorolhat bármilyen olyan jogot, melyet aszanálás alatt álló intézmény az átruházott eszközök, jogok vagy kötelezettségek tekintetében gyakorolt, ideértve.

ideértve

(8a)   A tagállamok biztosítják, hogy a hídintézmény továbbra is gyakorolhassa a szanálás alatt álló intézmény fizetési, klíring és elszámolási rendszerekben való tagsággal és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogokait, feltéve, hogy megfelel az ilyen rendszerekben való részvétel szabályozói kritériumainak.”

(8a)

A tagállamok biztosítják, hogy a hídintézmény továbbra is gyakorolhassa a szanálás alatt álló intézmény

ok

i

feltéve, hogy megfelel az ilyen rendszerekben való részvétel szabályozói kritériumainak

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 14. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 14. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot

16. módosítás

16. módosítás

36. cikk (2) bekezdés

„Az eszközelkülönítési eszköz alkalmazásában a vagyonkezelő társaság egy vagy több közjogi hatóság (melyek közé tartozhat a szanálási hatóság is) teljes tulajdonában álló jogi személy.”

„Az eszközelkülönítési eszköz alkalmazásában a vagyonkezelő társaság egy vagy több közjogi hatóság (melyek közé tartozhat a szanálási hatóság is) teljes tulajdonában álló jogi személy. Az eszközkezelő társaság nem lehet a 2006/48/EK vagy a 2004/39/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett intézmény.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja az eszközkezelő társaságok és a hídintézmények közötti különbség pontosítása.

A javasolt módosítás célja az eszközkezelő társaságok és a hídintézmények közötti különbség pontosítása.

17. módosítás

17. módosítás

38. cikk (2) bekezdés

„A szanálási hatóságok nem gyakorolhatják az adósságleírással és átalakítással kapcsolatos hatásköreiket a következő kötelezettségek tekintetében:

„A szanálási hatóságok nem gyakorolhatják az adósságleírással és átalakítással kapcsolatos hatásköreiket a következő kötelezettségek tekintetében:

[...]

[...]

| e) | az egy hónapnál rövidebb eredeti futamidejű kötelezettségek: |
| --- | --- |

e)

az egy hónapnál rövidebb eredeti futamidejű kötelezettségek:

| e) | az egy hónapnál rövidebb eredeti futamidejű kötelezettségek: |
| --- | --- |

e)

az egy hónapnál rövidebb eredeti futamidejű kötelezettségek:

[...]

[...]

| iii. | adóhatóságok és társadalombiztosítási hatóságok – feltéve, hogy ezek előresorolt kötelezettségek az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint. |
| --- | --- |

iii.

adóhatóságok és társadalombiztosítási hatóságok – feltéve, hogy ezek előresorolt kötelezettségek az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint.

| iii. | adóhatóságok és társadalombiztosítási hatóságok – feltéve, hogy ezek előresorolt kötelezettségek az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint;. |
| --- | --- |

iii.

adóhatóságok és társadalombiztosítási hatóságok – feltéve, hogy ezek előresorolt kötelezettségek az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint;.

A (2) bekezdés a) és b) pontja nem akadályozhatja a szanálási hatóságokat abban, hogy adott esetben gyakorolják hatásköreiket egy biztosítékkal fedezett kötelezettség bármely olyan részével kapcsolatosan, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, jelzálog vagy fedezet értékét. A tagállamok mentesíthetik e rendelkezés alól a 86/611/EGK tanácsi irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerinti fedezett kötvényeket.

A (2) bekezdés a) és b) pontja nem akadályozhatja a szanálási hatóságokat abban, hogy adott esetben gyakorolják hatásköreiket egy biztosítékkal fedezett kötelezettség bármely olyan részével kapcsolatosan, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, jelzálog vagy fedezet értékét. A tagállamok mentesíthetik e rendelkezés alól a 86/611/EGK tanácsi irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerinti fedezett kötvényeket. Ez a hatáskör nem érvényesül az azon központi bankok felé fennálló, biztosított követelések tekintetében, amelyek a KBER tagjai.

Ez a hatáskör nem érvényesül az azon központi bankok felé fennálló, biztosított követelések tekintetében, amelyek a KBER tagjai.

[...]”

[...]”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a KBER tagjai felé fennálló valamennyi kötelezettség kifejezetten kizárásra kerüljön a bail-in eszköz alkalmazása alól. A KBER tagjaira a bail-in eszköz nem vonatkozik, mivel ezek olyan állami szervek, amelyek alapfeladatából adódik az intézményeknek való kitettség.

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a KBER tagjai felé fennálló valamennyi kötelezettség kifejezetten kizárásra kerüljön a bail-in eszköz alkalmazása alól. A KBER tagjaira a bail-in eszköz nem vonatkozik, mivel ezek olyan állami szervek, amelyek alapfeladatából adódik az intézményeknek való kitettség.

18. módosítás

18. módosítás

39. cikk (6) bekezdés

„A szanálási hatóságok értesítik az EBH-t a joghatóságuk alá tartozó intézmények mindegyike esetében meghatározott minimumösszegről. Az EBH legkésőbb 2018. január 1-jéig beszámol az (1) bekezdésben említett követelmény végrehajtásáról. Ezen belül az EBH beszámol a Bizottságnak arról, tapasztalhatók-e eltérések az említett követelmény nemzeti szintű alkalmazása terén.”

„A szanálási hatóságok értesítik az EBH-t a joghatóságuk alá tartozó intézmények mindegyike esetében meghatározott minimumösszegről. Az EBH legkésőbb 2018. január 1-jéigértékeli az intézményekre gyakorolt hatást és beszámol az (1) bekezdésben említett követelmény végrehajtásáról. Ezen belül az EBH beszámol a Bizottságnak arról, tapasztalhatók-e eltérések az említett követelmény nemzeti szintű alkalmazása terén.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB ajánlja, hogy az EBH – amikor jelentést tesz a Bizottságnak arról, hogy az intézmények miként hajtották végre a szavatoló tőke és a figyelembe vehető kötelezettségek összes kötelezettség százalékában kifejezett aggregált összegének fenntartására vonatkozó követelményt – adjon értékelést a Bizottságnak e követelmény intézményekre gyakorolt hatásáról.

Az EKB ajánlja, hogy az EBH – amikor jelentést tesz a Bizottságnak arról, hogy az intézmények miként hajtották végre a szavatoló tőke és a figyelembe vehető kötelezettségek összes kötelezettség százalékában kifejezett aggregált összegének fenntartására vonatkozó követelményt – adjon értékelést a Bizottságnak e követelmény intézményekre gyakorolt hatásáról.

19. módosítás

19. módosítás

61. cikk (2) bekezdés

„Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztések nem alkalmazandók a 94/19/EK irányelv alapján figyelembe vehető betétekre.”

„Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztések nem alkalmazandók:

| a) | a 94/19/EK irányelv alapján figyelembe vehető betétekre; |
| --- | --- |

a)

a)

a 94/19/EK irányelv alapján figyelembe vehető betétekre;

| b) | a 97/9/EK irányelv alapján figyelembe vehető követelésekre; |
| --- | --- |

b)

b)

a 97/9/EK irányelv alapján figyelembe vehető követelésekre;

a 97/9/EK irányelv alapján figyelembe vehető követelésekre

| c) | a 98/26/EK irányelv 2. cikkének i. pontjában meghatározott és a rendszerben a 98/26/EK irányelv 3. cikke szerint bevitt átutalási megbízásokra; |
| --- | --- |

c)

c)

a 98/26/EK irányelv 2. cikkének i. pontjában meghatározott és a rendszerben a 98/26/EK irányelv 3. cikke szerint bevitt átutalási megbízásokra;

a 98/26/EK irányelv 2. cikkének i. pontjában meghatározott és a rendszerben a 98/26/EK irányelv 3. cikke szerint bevitt átutalási megbízásokra

| d) | a 98/26/EK irányelv 2. cikkének m) pontjában meghatározott biztosítékra.” |
| --- | --- |

d)

d)

a 98/26/EK irányelv 2. cikkének m) pontjában meghatározott biztosítékra.”

a 98/26/EK irányelv 2. cikkének m) pontjában meghatározott biztosítékra.

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB támogatja a szanálási hatóságoknak az egyes kötelezettségek felfüggesztésére vonatkozó javasolt hatáskörét
   (25). Az EKB támogatja továbbá, hogy ezek a hatáskörök ne vonatkozzanak a figyelembe vehető betétekre. Javasolja, hogy ezek a hatáskörök ne vonatkozzanak továbbá a 97/9/EK irányelv értelmében vett befektető-kártalanítási rendszer alapján kártalanításra jogosult követelésekre. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a 98/26/EK irányelv a rendszerkockázatok mérséklése céljával védi a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességét és a biztosítékok érvényesíthetőségét, beleértve a résztvevő által a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek más résztvevőinek az adott rendszerrel összefüggő jogok és kötelezettségek biztosítására nyújtott valamennyi eszközt
   (26). E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy ez a védelem vonatkozik a központi szerződő felekre, mivel a központi szerződő feleket a 98/26/EK irányelv szerint rendszerként be kell jelenteni
   (27). Ezen túlmenően a 98/26/EK irányelv kiterjed a tagállamok központi bankjainak műveleteivel összefüggésben nyújtott biztosítékokra, beleértve a monetáris politikai műveleteket is
   (28). A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a 98/26/EK irányelv alkalmazhatósága fennmaradjon. Lásd még a 20. javasolt módosítást.

Az EKB támogatja a szanálási hatóságoknak az egyes kötelezettségek felfüggesztésére vonatkozó javasolt hatáskörét

25

Az EKB támogatja továbbá, hogy ezek a hatáskörök ne vonatkozzanak a figyelembe vehető betétekre. Javasolja, hogy ezek a hatáskörök ne vonatkozzanak továbbá a 97/9/EK irányelv értelmében vett befektető-kártalanítási rendszer alapján kártalanításra jogosult követelésekre. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a 98/26/EK irányelv a rendszerkockázatok mérséklése céljával védi a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességét és a biztosítékok érvényesíthetőségét, beleértve a résztvevő által a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek más résztvevőinek az adott rendszerrel összefüggő jogok és kötelezettségek biztosítására nyújtott valamennyi eszközt

26

E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy ez a védelem vonatkozik a központi szerződő felekre, mivel a központi szerződő feleket a 98/26/EK irányelv szerint rendszerként be kell jelenteni

27

Ezen túlmenően a 98/26/EK irányelv kiterjed a tagállamok központi bankjainak műveleteivel összefüggésben nyújtott biztosítékokra, beleértve a monetáris politikai műveleteket is

28

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a 98/26/EK irányelv alkalmazhatósága fennmaradjon. Lásd még a 20. javasolt módosítást.

20. módosítás

20. módosítás

62. cikk (2) bekezdés

„A szanálási hatóságok nem gyakorolják az (1) bekezdésben meghatározott hatáskört központi szerződő fél birtokábanlévő hitelbiztosíték esetén, amely olyan eszközre vonatkozik, melyre a szanálás alatt álló intézmény pénzletéttel vagy biztosítékkal biztosítékot nyújtott.”

„A szanálási hatóságok nem gyakorolják az (1) bekezdésben meghatározott hatáskört központi szerződő félbirtokában lévő hitelbiztosíték esetén, amely olyan eszközre vonatkozik, melyre a szanálás alatt álló intézmény pénzletéttel vagy biztosítékkal biztosítékot nyújtott
  a 98/26/EK irányelv 2. cikkének m) pontjában meghatározott biztosítékra.”

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 19. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 19. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

21. módosítás

21. módosítás

66. cikk (3) bekezdés c) pont

„Az értékelés a 30. cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott rendelkezések és módszertan szerint kerül végrehajtásra, és:

„Az értékelés a 30. cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott rendelkezések és módszertan szerint kerül végrehajtásra, és:

| a) | feltételezi, hogy az intézmény, amellyel összefüggésben a részleges átruházás, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül az átruházás, leírás vagy átalakítás után rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna; |
| --- | --- |

a)

feltételezi, hogy az intézmény, amellyel összefüggésben a részleges átruházás, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül az átruházás, leírás vagy átalakítás után rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna;

| a) | feltételezi, hogy az intézmény, amellyel összefüggésben a részleges átruházás, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül az átruházás, leírás vagy átalakítás után rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna; |
| --- | --- |

a)

feltételezi, hogy az intézmény, amellyel összefüggésben a részleges átruházás, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül az átruházás, leírás vagy átalakítás után rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna;

| b) | feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges átruházására vagy átruházásaira, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor; |
| --- | --- |

b)

feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges átruházására vagy átruházásaira, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor;

| b) | feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges átruházására vagy átruházásaira, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor; |
| --- | --- |

b)

feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges átruházására vagy átruházásaira, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor;

| c) | figyelmen kívül hagyja az intézménynek nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.” |
| --- | --- |

c)

figyelmen kívül hagyja az intézménynek nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.”

| c) | figyelmen kívül hagyja az intézménynek nyújtott tényleges vagy elvárt bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást és központi banki sürgősségi likviditási támogatást.” |
| --- | --- |

c)

figyelmen kívül hagyja az intézménynek nyújtott tényleges vagy elvárt bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást és központi banki sürgősségi likviditási támogatást.”

tényleges vagy elvárt

és központi banki sürgősségi likviditási támogatást

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 12. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 12. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

22. módosítás

22. módosítás

72. cikk

„Részleges átruházások: a kereskedési, klíring- és elszámolási rendszerek védelme

Részleges átruházások: a kereskedési, klíring- és elszámolási rendszerek védelme

„
  Részleges átruházások: a
  A kereskedési, klíring- és elszámolási rendszerek védelme

Részleges átruházások: a

A

1.   A tagállamok biztosítják, hogy az átruházás, törlés vagy módosítás ne legyen hatással a 98/26/EK irányelv alá tartozó rendszerek működésére és a rendszerek szabályaira, ha a szanálási hatóság:

1.   A tagállamok biztosítják, hogy az átruházás, törlés vagy módosítás
  a szanálási eszköz alkalmazása ne legyen hatással a 98/26/EK irányelv alkalmazására
  alá tartozó rendszerek működésére és a rendszerek szabályaira, ha a szanálási hatóság:

az átruházás, törlés vagy módosítás

a szanálási eszköz alkalmazása

alkalmazására

alá tartozó rendszerek működésére és a rendszerek szabályaira, ha a szanálási hatóság

| a) | egy intézmény tulajdonának, jogainak vagy kötelezettségeinek egy részét, de nem egészét egy másik jogalanyra ruházza át; |
| --- | --- |

a)

egy intézmény tulajdonának, jogainak vagy kötelezettségeinek egy részét, de nem egészét egy másik jogalanyra ruházza át;

| a) | egy intézmény tulajdonának, jogainak vagy kötelezettségeinek egy részét, de nem egészét egy másik jogalanyra ruházza át; |
| --- | --- |

a)

a)

egy intézmény tulajdonának, jogainak vagy kötelezettségeinek egy részét, de nem egészét egy másik jogalanyra ruházza át;

egy intézmény tulajdonának, jogainak vagy kötelezettségeinek egy részét, de nem egészét egy másik jogalanyra ruházza át

| b) | az 57. cikk szerinti hatásköröket felhasználva törli vagy módosítja azon szerződés feltételeit, amelyben a szanálás alatt álló intézmény részes fél, vagy valamely átvevőt helyettesíti annak részes féli minőségében. |
| --- | --- |

b)

az 57. cikk szerinti hatásköröket felhasználva törli vagy módosítja azon szerződés feltételeit, amelyben a szanálás alatt álló intézmény részes fél, vagy valamely átvevőt helyettesíti annak részes féli minőségében.

| b) | az 57. cikk szerinti hatásköröket felhasználva törli vagy módosítja azon szerződés feltételeit, amelyben a szanálás alatt álló intézmény részes fél, vagy valamely átvevőt helyettesíti annak részes féli minőségében. |
| --- | --- |

b)

b)

az 57. cikk szerinti hatásköröket felhasználva törli vagy módosítja azon szerződés feltételeit, amelyben a szanálás alatt álló intézmény részes fél, vagy valamely átvevőt helyettesíti annak részes féli minőségében.

az 57. cikk szerinti hatásköröket felhasználva törli vagy módosítja azon szerződés feltételeit, amelyben a szanálás alatt álló intézmény részes fél, vagy valamely átvevőt helyettesíti annak részes féli minőségében

2.   Mindenekelőtt az ilyen átruházás, törlés vagy módosítás nem okozhatja az átutalási megbízásoknak a 98/26/EK irányelv 5. cikkét sértő visszavonását; és nem módosíthatja vagy hatálytalaníthatja az átutalási megbízásoknak és a nettósításnak a 98/26/EK irányelv 3. és 5. cikkében előírtak szerinti jogi érvényesíthetőségét, az eszközök, értékpapírokvagy hiteleszközök 98/26/EK irányelv 4. cikkében előírtak szerinti felhasználását vagy a nyújtott biztosíték 98/26/EK irányelv 9. cikkében előírtak szerinti védelmét.”

2.   Mindenekelőtt az ilyen átruházás, törlés vagy módosítás nem okozhatja az átutalási megbízásoknak a 98/26/EK irányelv 5. cikkét sértő visszavonását; és nem módosíthatja vagy hatálytalaníthatja az átutalási megbízásoknak és a nettósításnak a 98/26/EK irányelv 3. és 5. cikkében előírtak szerinti jogi érvényesíthetőségét,azeszközök, értékpapírok vagy hiteleszközök 98/26/EK irányelv 4. cikkében előírtak szerinti felhasználását vagy a nyújtott biztosíték 98/26/EK irányelv 9. cikkében előírtak szerinti védelmét.”

ilyen

Magyarázat

Magyarázat

A rendszerkockázatok mérsékléséhez különösen szükséges az elszámolások véglegessége és a biztosítékok érvényesíthetősége. Így a 98/26/EK irányelvet olyan lex specialisként kell kezelni, amelyet az irányelvtervezet nem érint.

A rendszerkockázatok mérsékléséhez különösen szükséges az elszámolások véglegessége és a biztosítékok érvényesíthetősége. Így a 98/26/EK irányelvet olyan lex specialisként kell kezelni, amelyet az irányelvtervezet nem érint.

23. módosítás

23. módosítás

74. cikk (3) bekezdés

„Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy az intézménnyel összefüggésben teljesülnek a 27. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatja a következő hatóságokat:

„Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy az intézménnyel összefüggésben teljesülnek a 27. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatja a következő hatóságokat:

| a) | az érintett intézmény szanálási hatóságát, ha az más hatóság; |
| --- | --- |

a)

az érintett intézmény szanálási hatóságát, ha az más hatóság;

| a) | az érintett intézmény szanálási hatóságát, ha az más hatóság; |
| --- | --- |

a)

az érintett intézmény szanálási hatóságát, ha az más hatóság;

| b) | a központi bankot, ha az más hatóság; |
| --- | --- |

b)

a központi bankot, ha az más hatóság;

| b) | a központi bankot, ha az más hatóság; |
| --- | --- |

b)

a központi bankot, ha az más hatóság;

| c) | adott esetben a csoportszintű szanálási hatóságot; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a csoportszintű szanálási hatóságot;

| c) | adott esetben a csoportszintű szanálási hatóságot; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a csoportszintű szanálási hatóságot;

| d) | az illetékes minisztériumokat; |
| --- | --- |

d)

az illetékes minisztériumokat;

| d) | az illetékes minisztériumokat; |
| --- | --- |

d)

az illetékes minisztériumokat;

| e) | amennyiben az intézmény a 2006/48/EK irányelv V. címe 4. fejezete 1. szakaszának értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozik, az összevont felügyeletet ellátó hatóságot.” |
| --- | --- |

e)

amennyiben az intézmény a 2006/48/EK irányelv V. címe 4. fejezete 1. szakaszának értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozik, az összevont felügyeletet ellátó hatóságot.”

| e) | amennyiben az intézmény a 2006/48/EK irányelv V. címe 4. fejezete 1. szakaszának értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozik, az összevont felügyeletet ellátó hatóságot; |
| --- | --- |

e)

amennyiben az intézmény a 2006/48/EK irányelv V. címe 4. fejezete 1. szakaszának értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozik, az összevont felügyeletet ellátó hatóságot;

| f) | amennyiben az intézmény a 98/26/EK irányelv 2. cikkének b) pontjában meghatározott intézmény, a Bizottságot, az EKB-t, az EÉPH-t, az EIOPA-t, az EBH-t és azon rendszerek üzemeltetőit, amelyekben az intézmény részt vesz; |
| --- | --- |

f)

f)

amennyiben az intézmény a 98/26/EK irányelv 2. cikkének b) pontjában meghatározott intézmény, a Bizottságot, az EKB-t, az EÉPH-t, az EIOPA-t, az EBH-t és azon rendszerek üzemeltetőit, amelyekben az intézmény részt vesz;

amennyiben az intézmény a 98/26/EK irányelv 2. cikkének b) pontjában meghatározott intézmény, a Bizottságot, az EKB-t, az EÉPH-t, az EIOPA-t, az EBH-t és azon rendszerek üzemeltetőit, amelyekben az intézmény részt vesz

| g) | amennyiben az intézmény rendszerszempontból jelentősnek minősül, az ERKT-t és a makroprudenciális hatóságokat.” |
| --- | --- |

g)

g)

amennyiben az intézmény rendszerszempontból jelentősnek minősül, az ERKT-t és a makroprudenciális hatóságokat.”

amennyiben az intézmény rendszerszempontból jelentősnek minősül, az ERKT-t és a makroprudenciális hatóságokat

Magyarázat

Magyarázat

A pénzügyi infrastruktúrák válsághelyzeti működésének tapasztalatai rámutattak egyebek között a rendszerek 98/26/EK irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott értesítési eljárásainak hiányosságaira
   (29). A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy az EKB, az európai felügyeleti hatóságok, a Bizottság és adott esetben az ERKT, illetve a makroprudenciális hatóságok – mint a 98/26/EK irányelv alkalmazásában érdekeltek – értesítést kapjanak arról, hogy az irányelvtervezet 27. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglaltak teljesülnek. Egy ilyen értesítés korai figyelmeztetésként szolgálna arra vonatkozóan, hogy a kijelölt rendszer valamely résztvevőjével szemben fizetésképtelenségi eljárás megindítására kerülhet sor. A központi bankoknak makroprudenciális és pénzügyi stabilitási feladataik vannak, illetőleg pénzpiaci szakértelemmel rendelkeznek. Erre tekintettel részt kell venniük a szanálási folyamatban, hozzájárulva a szanálási célkitűzések eléréséhez, egyidejűleg a minimumra szorítva a központi banki feladatok ellátására, valamint a fizetési és elszámolási rendszerek működésére gyakorolt, nem kívánt kedvezőtlen hatások kockázatát. Ennyiben a központi bankok fontos szerepet tölthetnek be a helyreállítási és szanálási tervek értékelésében, és a szanálási hatáskörök igénybevételét kiváltó értékelésben. A központi bankok részt vehetnek a szanálási hatóság lehetséges intézkedéseinek értékelésében is, tekintve, hogy a fő célok egyike a rendszerszintű zavarok megelőzése
   (30). Az EKB ezért szükségesnek tartja annak biztosítását a tagállamok részéről, hogy amennyiben nem maga a központi bank a szanálási hatóság, az illetékes hatóság és a szanálási hatóság a központi bankkal megfelelő információcserét folytasson. Ebben a vonatkozásban ez a cikk a megfelelő irányba történő előrelépés, de további információmegosztás és együttműködés szükséges.

A pénzügyi infrastruktúrák válsághelyzeti működésének tapasztalatai rámutattak egyebek között a rendszerek 98/26/EK irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott értesítési eljárásainak hiányosságaira

29

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy az EKB, az európai felügyeleti hatóságok, a Bizottság és adott esetben az ERKT, illetve a makroprudenciális hatóságok – mint a 98/26/EK irányelv alkalmazásában érdekeltek – értesítést kapjanak arról, hogy az irányelvtervezet 27. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglaltak teljesülnek. Egy ilyen értesítés korai figyelmeztetésként szolgálna arra vonatkozóan, hogy a kijelölt rendszer valamely résztvevőjével szemben fizetésképtelenségi eljárás megindítására kerülhet sor. A központi bankoknak makroprudenciális és pénzügyi stabilitási feladataik vannak, illetőleg pénzpiaci szakértelemmel rendelkeznek. Erre tekintettel részt kell venniük a szanálási folyamatban, hozzájárulva a szanálási célkitűzések eléréséhez, egyidejűleg a minimumra szorítva a központi banki feladatok ellátására, valamint a fizetési és elszámolási rendszerek működésére gyakorolt, nem kívánt kedvezőtlen hatások kockázatát. Ennyiben a központi bankok fontos szerepet tölthetnek be a helyreállítási és szanálási tervek értékelésében, és a szanálási hatáskörök igénybevételét kiváltó értékelésben. A központi bankok részt vehetnek a szanálási hatóság lehetséges intézkedéseinek értékelésében is, tekintve, hogy a fő célok egyike a rendszerszintű zavarok megelőzése

30

Az EKB ezért szükségesnek tartja annak biztosítását a tagállamok részéről, hogy amennyiben nem maga a központi bank a szanálási hatóság, az illetékes hatóság és a szanálási hatóság a központi bankkal megfelelő információcserét folytasson. Ebben a vonatkozásban ez a cikk a megfelelő irányba történő előrelépés, de további információmegosztás és együttműködés szükséges.

24. módosítás

24. módosítás

76. cikk (1) bekezdés

„1.   A következő személyeket kötik a szakmai titoktartás követelményei:

„1.   A következő személyeket kötik a szakmai titoktartás követelményei:

| a) | szanálási hatóságok; |
| --- | --- |

a)

szanálási hatóságok;

| a) | szanálási hatóságok; |
| --- | --- |

a)

szanálási hatóságok;

| b) | az illetékes hatóságok és az EBH; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok és az EBH;

| b) | az illetékes hatóságok és az EBH; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok és az EBH;

| c) | az illetékes minisztériumok; |
| --- | --- |

c)

az illetékes minisztériumok;

| c) | az illetékes minisztériumok; |
| --- | --- |

c)

az illetékes minisztériumok;

| d) | az a) és b) pontban említett hatóságok jelenlegi és korábbi alkalmazottai; |
| --- | --- |

d)

az a) és b) pontban említett hatóságok jelenlegi és korábbi alkalmazottai;

| d) | az a) és b) pontban említett hatóságok jelenlegi és korábbi alkalmazottai; |
| --- | --- |

d)

az a) és b) pontban említett hatóságok jelenlegi és korábbi alkalmazottai;

| e) | a 24. cikk értelmében kinevezett rendkívüli ügyvezetők; |
| --- | --- |

e)

a 24. cikk értelmében kinevezett rendkívüli ügyvezetők;

| e) | a 24. cikk értelmében kinevezett rendkívüli ügyvezetők; |
| --- | --- |

e)

a 24. cikk értelmében kinevezett rendkívüli ügyvezetők;

| f) | a szanálási hatóságok által felkért vagy az illetékes hatóságok által megkeresett potenciális vásárlók, függetlenül attól, hogy megkeresésük vagy felkérésük az üzletértékesítési eszköz alkalmazásának előkészítése volt-e, illetve hogy a felkérés vásárlást eredményezett-e; |
| --- | --- |

f)

a szanálási hatóságok által felkért vagy az illetékes hatóságok által megkeresett potenciális vásárlók, függetlenül attól, hogy megkeresésük vagy felkérésük az üzletértékesítési eszköz alkalmazásának előkészítése volt-e, illetve hogy a felkérés vásárlást eredményezett-e;

| f) | a szanálási hatóságok által felkért vagy az illetékes hatóságok által megkeresett potenciális vásárlók, függetlenül attól, hogy megkeresésük vagy felkérésük az üzletértékesítési eszköz alkalmazásának előkészítése volt-e, illetve hogy a felkérés vásárlást eredményezett-e; |
| --- | --- |

f)

a szanálási hatóságok által felkért vagy az illetékes hatóságok által megkeresett potenciális vásárlók, függetlenül attól, hogy megkeresésük vagy felkérésük az üzletértékesítési eszköz alkalmazásának előkészítése volt-e, illetve hogy a felkérés vásárlást eredményezett-e;

| g) | a szanálási hatóság vagy az f) pontban említett potenciális vásárlók által megbízott könyvvizsgálók, könyvelők, jogi és szakmai tanácsadók, ár- és egyéb szakértők; |
| --- | --- |

g)

a szanálási hatóság vagy az f) pontban említett potenciális vásárlók által megbízott könyvvizsgálók, könyvelők, jogi és szakmai tanácsadók, ár- és egyéb szakértők;

| g) | a szanálási hatóság vagy az f) pontban említett potenciális vásárlók által megbízott könyvvizsgálók, könyvelők, jogi és szakmai tanácsadók, ár- és egyéb szakértők; |
| --- | --- |

g)

a szanálási hatóság vagy az f) pontban említett potenciális vásárlók által megbízott könyvvizsgálók, könyvelők, jogi és szakmai tanácsadók, ár- és egyéb szakértők;

| h) | a betétbiztosítási rendszereket kezelő szervek; |
| --- | --- |

h)

a betétbiztosítási rendszereket kezelő szervek;

| h) | a betétbiztosítási rendszereket kezelő szervek; |
| --- | --- |

h)

a betétbiztosítási rendszereket kezelő szervek;

| i) | központi bankok és a szanálási folyamatba bevont egyéb hatóságok; |
| --- | --- |

i)

központi bankok és a szanálási folyamatba bevont egyéb hatóságok;

| i) | központi bankok és a szanálási folyamatba bevont egyéb hatóságok; |
| --- | --- |

i)

központi bankok és a szanálási folyamatba bevont egyéb hatóságok;

| j) | a szanálási hatóságnak szolgáltatást nyújtó vagy korábban szolgáltatást nyújtott minden más személy.” |
| --- | --- |

j)

a szanálási hatóságnak szolgáltatást nyújtó vagy korábban szolgáltatást nyújtott minden más személy.”

| j) | a szanálási hatóság által a hídintézményhez, az eszközkezelő vagy más szanálási társasághoz kinevezett vezetőség; |
| --- | --- |

j)

a szanálási hatóság által a hídintézményhez, az eszközkezelő vagy más szanálási társasághoz kinevezett vezetőség;

a szanálási hatóság által a hídintézményhez, az eszközkezelő vagy más szanálási társasághoz kinevezett vezetőség

| k) | a szanálási hatóságnak szolgáltatást nyújtó vagy korábban szolgáltatást nyújtott minden más személy.” |
| --- | --- |

k)

k)

a szanálási hatóságnak szolgáltatást nyújtó vagy korábban szolgáltatást nyújtott minden más személy.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB megítélése szerint a szanálási eszközök alkalmazásával létrehozott minden szanálási szerv vezetőségére azonos szakmai titoktartási követelményeknek kell vonatkozniuk. A vezetőség meghatározása a 2. cikk (24) bekezdésében szerepel.

Az EKB megítélése szerint a szanálási eszközök alkalmazásával létrehozott minden szanálási szerv vezetőségére azonos szakmai titoktartási követelményeknek kell vonatkozniuk. A vezetőség meghatározása a 2. cikk (24) bekezdésében szerepel.

25. módosítás

25. módosítás

80. cikk (8) bekezdés

„Csoportszintű szanálási hatóságok nem hozhatnak létre szanálási kollégiumokat, ha egyéb csoportok vagy kollégiumok az ebben a cikkben meghatározott ugyanazon funkciókkal rendelkeznek és ugyanazokat a feladatokat hajtják végre, és megfelelnek az ebben a szakaszban megállapított valamennyi feltételnek és eljárásnak. Ebben az esetben az ezen irányelvben foglalt, szanálási hatóságokra vonatkozó összes hivatkozást az említett egyéb csoportokra vagy kollégiumokra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni.”

„Csoportszintű szanálási hatóságoknak nem hozhatnak
  kötelező a
  létre szanálási kollégiumokat
  létrehozása, ha egyéb csoportok vagy kollégiumok az ebben a cikkben meghatározott ugyanazon funkciókkal rendelkeznek és ugyanazokat a feladatokat hajtják végre, és megfelelnek az ebben a szakaszban megállapított valamennyi feltételnek és eljárásnak. Ebben az esetben az ezen irányelvben foglalt, szanálási hatóságokra vonatkozó összes hivatkozást az említett egyéb csoportokra vagy kollégiumokra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy a csoportszintű szanálási hatóságok számára nem lesz kötelező szanálási kollégiumok létrehozása.

A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy a csoportszintű szanálási hatóságok számára nem lesz kötelező szanálási kollégiumok létrehozása.

26. módosítás

26. módosítás

86. cikk (1) bekezdés

„Az EBH, az érintett nemzeti szanálási hatóságokkal folytatott egyeztetést követően, elutasítja harmadik országbeli szanálási eljárásoknak a 85. cikk (2) bekezdése szerinti elismerését, ha úgy ítéli meg, hogy:

„Az EBH, az érintett nemzeti szanálási hatóságokkal folytatott egyeztetést követően, elutasítja harmadik országbeli szanálási eljárásoknak a 85. cikk (2) bekezdése szerinti elismerését, ha úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a harmadik országbeli szanálási eljárás hátrányos hatást gyakorolna a szanálási hatóság tagállamának pénzügyi stabilitására, vagy úgy ítéli meg, hogy az eljárás hátrányos hatást gyakorolhat egy másik tagállam pénzügyi stabilitására; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli szanálási eljárás hátrányos hatást gyakorolna a szanálási hatóság tagállamának pénzügyi stabilitására, vagy úgy ítéli meg, hogy az eljárás hátrányos hatást gyakorolhat egy másik tagállam pénzügyi stabilitására;

| a) | a harmadik országbeli szanálási eljárás hátrányos hatást gyakorolna a szanálási hatóság tagállamának pénzügyi stabilitására, vagy úgy ítéli meg, hogy az eljárás hátrányos hatást gyakorolhat egy másik tagállam pénzügyi stabilitására; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli szanálási eljárás hátrányos hatást gyakorolna a szanálási hatóság tagállamának pénzügyi stabilitására, vagy úgy ítéli meg, hogy az eljárás hátrányos hatást gyakorolhat egy másik tagállam pénzügyi stabilitására;

| b) | egy vagy több szanálási cél elérése érdekében valamely hazai fióktelep kapcsán a 87. cikk szerinti független szanálási intézkedésre van szükség; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több szanálási cél elérése érdekében valamely hazai fióktelep kapcsán a 87. cikk szerinti független szanálási intézkedésre van szükség;

| b) | egy vagy több szanálási cél elérése érdekében valamely hazai fióktelep kapcsán a 87. cikk szerinti független szanálási intézkedésre van szükség. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több szanálási cél elérése érdekében valamely hazai fióktelep kapcsán a 87. cikk szerinti független szanálási intézkedésre van szükség.

| c) | a valamely tagállamban elhelyezkedő vagy kifizetendő hitelezők, különösen a betétesek, a harmadik országbeli szanálási eljárás alapján nem részesülnének a harmadik országbeli hitelezőkkel egyenlő elbánásban.” |
| --- | --- |

c)

a valamely tagállamban elhelyezkedő vagy kifizetendő hitelezők, különösen a betétesek, a harmadik országbeli szanálási eljárás alapján nem részesülnének a harmadik országbeli hitelezőkkel egyenlő elbánásban.”

c)
  Az EBH az érintett nemzeti szanálási hatóságokkal folytatott konzultációt követően megtagadhatja a harmadik országbeli szanálási eljárások 85. cikk (2) bekezdése szerinti elismerését, ha úgy ítéli meg, hogy a valamely tagállamban elhelyezkedő vagy kifizetendő hitelezők, különösen a betétesek, a harmadik országbeli szanálási eljárás alapján nem részesülnének a harmadik országbeli hitelezőkkel egyenlő elbánásban.”

c)

Az EBH az érintett nemzeti szanálási hatóságokkal folytatott konzultációt követően megtagadhatja a harmadik országbeli szanálási eljárások 85. cikk (2) bekezdése szerinti elismerését, ha úgy ítéli meg, hogy

Magyarázat

Magyarázat

Noha az EKB elfogadja, hogy a harmadik országbeli szanálási eljárásoknak nem szabad hátrányos hatásokat kifejteniük a tagállam pénzügyi stabilitására vagy a szanálási célokra, javasolja annak lehetőségét, hogy az EBH visszautasíthassa a harmadik országbeli szanálást, ha a hitelezők nem részesülnének egyenlő elbánásban.

Noha az EKB elfogadja, hogy a harmadik országbeli szanálási eljárásoknak nem szabad hátrányos hatásokat kifejteniük a tagállam pénzügyi stabilitására vagy a szanálási célokra, javasolja annak lehetőségét, hogy az EBH visszautasíthassa a harmadik országbeli szanálást, ha a hitelezők nem részesülnének egyenlő elbánásban.

27. módosítás

27. módosítás

96. cikk

„A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alatt működő finanszírozási rendszereknek lehetőségük legyen kölcsönfelvételre vagy a pénzügyi támogatás más formáinak igénybevételére pénzügyi intézményektől, a központi banktól vagy egyéb harmadik felektől, amennyiben a 94. cikk szerint beszedett összegek nem elegendőek a finanszírozási rendszer alkalmazása kapcsán felmerült veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások fedezésére, és a 95. cikkben előírt rendkívüli hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre.”

„A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alatt működő finanszírozási rendszereknek lehetőségük legyen kölcsönfelvételre vagy a pénzügyi támogatás más formáinak igénybevételére pénzügyi intézményektől, a központi banktól vagy egyéb harmadik felektől, amennyiben a 94. cikk szerint beszedett összegek nem elegendőek a finanszírozási rendszer alkalmazása kapcsán felmerült veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások fedezésére, és a 95. cikkben előírt rendkívüli hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy a finanszírozási rendszerek nem függhetnek a KBER-től kapott hiteltől vagy más támogatási formától
   (31). A monetáris finanszírozás Szerződésben szereplő tilalma jogi korlátozza a hitelintézetek műveleteinek központi banki likviditással való támogatását. Ezen túlmenően a központi bankok függetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást is – a fizetőképes hitelintézeteknek, a monetáris finanszírozás tilalma által megszabott korlátokon belül
   (32).

A javasolt módosítás célja annak pontosítása, hogy a finanszírozási rendszerek nem függhetnek a KBER-től kapott hiteltől vagy más támogatási formától

31

A monetáris finanszírozás Szerződésben szereplő tilalma jogi korlátozza a hitelintézetek műveleteinek központi banki likviditással való támogatását. Ezen túlmenően a központi bankok függetlenül és teljesen saját belátásuk szerint döntenek a központi banki likviditás nyújtásáról – beleértve a sürgősségi likviditási támogatást is – a fizetőképes hitelintézeteknek, a monetáris finanszírozás tilalma által megszabott korlátokon belül

32

28. módosítás

28. módosítás

98. cikk (3) bekezdés

„A (2) bekezdésben említett szabályok a következőkre vonatkozhatnak:

„A (2) bekezdésben említett szabályok a következőkre vonatkozhatnak:

| a) | a csoporthoz tartozó intézmények nemzeti finanszírozási rendszereinek hozzájárulásai; |
| --- | --- |

a)

a csoporthoz tartozó intézmények nemzeti finanszírozási rendszereinek hozzájárulásai;

| a) | a csoporthoz tartozó intézmények nemzeti finanszírozási rendszereinek hozzájárulásai; |
| --- | --- |

a)

a csoporthoz tartozó intézmények nemzeti finanszírozási rendszereinek hozzájárulásai;

| b) | más pénzügyi intézményektől vagy a központi banktól kapott kölcsönök vagy a pénzügyi támogatás más formája.” |
| --- | --- |

b)

más pénzügyi intézményektől vagy a központi banktól kapott kölcsönök vagy a pénzügyi támogatás más formája.”

| b) | más pénzügyi intézményektől vagy a központi banktól kapott kölcsönök vagy a pénzügyi támogatás más formája.” |
| --- | --- |

b)

más pénzügyi intézményektől vagy a központi banktól kapott kölcsönök vagy a pénzügyi támogatás más formája.”

vagy a központi banktól

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 27. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 27. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

29. módosítás

29. módosítás

98. cikk (5) bekezdés

„E cikk alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a csoportfinanszírozási rendszereknek a 96. cikkben meghatározott feltételek alapján lehetőségük legyen kölcsönfelvételre vagy más formájú pénzügyi támogatás igénybevételére pénzügyi intézményektől, a központi banktól vagy egyéb harmadik felektől a csoport szanálásának finanszírozásához szükséges teljes összeg tekintetében, az e cikk (2) bekezdésében említett finanszírozási tervnek megfelelően.”

„E cikk alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy a csoportfinanszírozási rendszereknek a 96. cikkben meghatározott feltételek alapján lehetőségük legyen kölcsönfelvételre vagy más formájú pénzügyi támogatás igénybevételére pénzügyi intézményektől, a központi banktól vagy egyéb harmadik felektől a csoport szanálásának finanszírozásához szükséges teljes összeg tekintetében, az e cikk (2) bekezdésében említett finanszírozási tervnek megfelelően.”

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a 27. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

Lásd a 27. javasolt módosításhoz fűzött magyarázatot.

30. módosítás

30. módosítás

99. cikk

„1.   A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok szanálási intézkedése esetén és feltéve, hogy ez az intézkedés biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférhessenek betéteikhez, az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez a szanálás alatt álló intézmény tartozik, a fedezett betétek erejéig felelős azért a veszteségért, amelyet abban az esetben kellett volna viselnie, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolják.

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szanálási hatóságok egy adott hitelintézetekre vonatkozó szanálási intézkedése esetén és feltéve, hogy ez az intézkedés biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférhessenek betéteikhez, az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez a szanálás alatt álló intézmény tartozik, hozzájáruljon a szanálási intézkedés finanszírozásához, és hogy ez az intézkedés biztosítsa, hogy a betétesek továbbra is hozzáférhessenek betéteikhez. A betétbiztosítási rendszer a fedezett betétek erejéig felelős azért a veszteségért, de nem kérhető annál magasabb összeg megfizetésére, mint amelyet abban az esetben kellett volna viselnie, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolják.

egy adott hitelintézetekre vonatkozó

és feltéve, hogy ez az intézkedés biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférhessenek betéteikhez

hozzájáruljon a szanálási intézkedés finanszírozásához, és hogy ez az intézkedés biztosítsa, hogy a betétesek továbbra is hozzáférhessenek betéteikhez

A betétbiztosítási rendszer

azért

de nem kérhető annál magasabb összeg megfizetésére, mint

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog által szabályozott rendes fizetésképtelenségi eljárásban a betétbiztosítási rendszerek azonos rangúak legyenek a fedezetlen, előnyben nem részesített követelésekkel.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog által szabályozott rendes fizetésképtelenségi eljárásban a betétbiztosítási rendszerek azonos rangúak legyenek a fedezetlen, előnyben nem részesített követelésekkel.

(2)

A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jog által szabályozott rendes fizetésképtelenségi eljárásban a betétbiztosítási rendszerek azonos rangúak legyenek a fedezetlen, előnyben nem részesített követelésekkel.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy azon összeg meghatározása, mely összeg erejéig a betétbiztosítási rendszer e cikk (1) bekezdésével összhangban felelős, megfeleljen a 30. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételeknek.

(3)(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azon összeg meghatározása, mely összeg erejéig a betétbiztosítási rendszer e cikk (1) bekezdésével összhangban felelős, megfeleljen a 30. cikk (2) bekezdésében megállapított feltételeknek.

(3)

2)

4.   A betétbiztosítási rendszer által az (1) bekezdés alkalmazásában tett hozzájárulás készpénzben fizetendő.

(4) (3)   A betétbiztosítási rendszer által az (1) bekezdés alkalmazásában tett hozzájárulás készpénzben fizetendő.

(4)

3)

[...]”

[...].”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás célja annak a jogalapnak a pontosítása, amely alapján a betétbiztosítási rendszer felelős a vesztéségeiért abban az esetben, ha az intézményt szanálás helyett felszámolják. Másodszor, a 94/19/EK irányelv értelmében a betétbiztosítási rendszernek csak hitelintézet lehet tagja.

A javasolt módosítás célja annak a jogalapnak a pontosítása, amely alapján a betétbiztosítási rendszer felelős a vesztéségeiért abban az esetben, ha az intézményt szanálás helyett felszámolják. Másodszor, a 94/19/EK irányelv értelmében a betétbiztosítási rendszernek csak hitelintézet lehet tagja.

A 99. cikk (2) bekezdésének javasolt törlése az elsőbbségi hitelezői szabály létrehozatalára vonatkozó javaslathoz kapcsolódik. Lásd még a 11. javasolt módosítást.

A 99. cikk (2) bekezdésének javasolt törlése az elsőbbségi hitelezői szabály létrehozatalára vonatkozó javaslathoz kapcsolódik. Lásd még a 11. javasolt módosítást.

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

(2)  A KBER napközbeni hitelt nyújt az Európai Gazdasági Térségben letelepedett hitelintézeteknek és befektetési vállalkozásoknak, valamint más jogosult jogalanyok korlátozott körének. Lásd különösen a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (HL L 237., 2007.9.8., 1. o.) III. mellékletét. A KBER továbbá likviditást a nyújt a monetáris politikával összefüggésben. Lásd az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.) I. mellékletének 3. és 4. fejezetét.

2

(3)  Lásd az EKB 1999. évi eves jelentésének 98. oldalát és az EKB 2006. decemberi pénzügyi stabilitási jelentésének 172. oldalát.

3

(4)  Lásd az EKB 2012. évi konvergenciajelentését, 29. o.

4

(5)  Lásd a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május, 4. és 5. pont.

5

(6)  Lásd a CON/2010/83 EKB-vélemény 6.3. pontját és a CON/2011/103 EKB-vélemény 4. pontját.

6

(7)  Lásd az irányelvtervezet 3. cikkének (3) bekezdését.

7

(8)  Lásd a KBER vonatkozásában a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdését és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 3.3. cikkét.

8

(9)  A Szerződés 123. cikke. Lásd még az EKB 2012. évi konvergenciajelentését, 29. o.

9

(10)  L. 9. lábjegyzet

10

(11)  Az irányelvtervezet (35) preambulumbekezdése.

11

(12)  Lásd még e tekintetben a Bizottság közleményét – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.).

12

(13)  A betétbiztosítási rendszer elsőbbségi hitelezői jogállását a bankok fizetésképtelenségéről szóló törvény (Darjaven vestnik sz. 92, 2002.9.27.) 94. cikkének (1) bekezdése állapítja meg.

13

Darjaven vestnik

(14)  A betétesek elsőbbségi hitelezői jogállását a gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2005/14/EK irányelvet és a viszontbiztosításról és más rendelkezésekről szóló 2005/68/EK irányelvet átültető, 3746/2009. évi törvény (FEK A 27, 2009.2.16.) 4. cikkének (16) bekezdése hozta létre. A betétbiztosítási rendszer jogállását a 13a. cikk (4) bekezdése állapítja meg.

14

(15)  A hitelintézetekről szóló, 1995. október 5-i törvény (LV 163(446), 1995.10.24.). A 192. cikk (1) bekezdése vezette be a garantált betétesek elsőbbségi rangsorát 1998. május 21-én.

15

(16)  A hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII törvény (Magyar Közlöny 1996/109, 1996.12.12.), konkrétabban pedig annak XV. fejezete részletezi a betétbiztosítási rendszert. A törvény 183. cikkének (1) bekezdése állapítja meg az összes betéti követelés elsőbbségi jogállását, nem csak a garantált betétekét.

16

Magyar Közlöny

(17)  Lásd a hitelintézetek és pénzügyi vállalkozások jogszabályi keretéről szóló, 1992. december 31-i 298/92 törvényerejű rendelet (D.R. No 30, I, 2012.2.10.) konszolidált változatának 166-A. cikkét.

17

(18)  A hitelintézetek jogi átszervezési és felszámolási eljárásairól szóló, módosított és kiegészített 10/2004 kormányrendelet (Monitorul Oficial al României, Első rész, No 84, 2004.1.30.), és különösen annak 38. cikke elsőbbségi jogot ad, a csődeljáráshoz kapcsolódó költségek kiegyenlítése utáni rangsorban a garantált betétekből származó követeléseknek, beleértve a betétbiztosítási rendszer garantált betéteknek történő visszafizetésekből eredő követeléseit.

18

Monitorul Oficial al României

(19)  Lásd a CON/2011/83 EKB-véleményt.

19

(20)  Lásd az EKB 1999. évi éves jelentésének 98. oldalát, és az EKB 2006. decemberi pénzügyi stabilitási jelentésének 172. oldalát.

20

(21)  Lásd az irányelvtervezet 31. cikkének (7) bekezdését.

21

(22)  Lásd az irányelvtervezet 26. és 29. cikkét.

22

(23)  Lásd az irányelvtervezet (28) preambulumbekezdését.

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/26/EK irányelve (1998. május 19.) a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).

24

(25)  Lásd még a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május.

25

(26)  Lásd a (9) preambulumbekezdést.

26

(27)  Lásd a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.) 17. cikkének (4) bekezdését.

27

(28)  Lásd a (10) preambulumbekezdést.

28

(29)  Lásd a „Jelentés a pénzügyi válság tanulságairól az európai pénzpiaci infrastruktúrák vonatkozásában” (Report on the lessons learned from the financial crisis with regard to the functioning of European financial market infrastructures) című EKB-jelentést, 2010. május.

29

Report on the lessons learned from the financial crisis with regard to the functioning of European financial market infrastructures

(30)  Lásd a KBER hozzászólását az Európai Bizottságnak a bankhelyreállítás és szanálás lehetséges uniós keretrendszere technikai részleteiről folytatott nyilvános konzultációjához, 2011. május, 6. o., 9. pont.

30

(31)  Lásd a CON/2011/103 véleményt.

31

(32)  L. 9. lábjegyzet

32

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 12.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/25

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. február 11.

2013/C 39/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3391 |
| JPY | Japán yen | 125,12 |
| DKK | Dán korona | 7,4617 |
| GBP | Angol font | 0,85350 |
| SEK | Svéd korona | 8,5754 |
| CHF | Svájci frank | 1,2294 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,3795 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,240 |
| HUF | Magyar forint | 291,72 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6995 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1537 |
| RON | Román lej | 4,4003 |
| TRY | Török líra | 2,3744 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3029 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3494 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3847 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6081 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6599 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 464,81 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,9345 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,3458 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5765 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 869,99 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1492 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,535 |
| RUB | Orosz rubel | 40,4000 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,972 |
| BRL | Brazil real | 2,6429 |
| MXN | Mexikói peso | 17,0970 |
| INR | Indiai rúpia | 72,1170 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3391

JPY

Japán yen

125,12

DKK

Dán korona

7,4617

GBP

Angol font

0,85350

SEK

Svéd korona

8,5754

CHF

Svájci frank

1,2294

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,3795

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,240

HUF

Magyar forint

291,72

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6995

PLN

Lengyel zloty

4,1537

RON

Román lej

4,4003

TRY

Török líra

2,3744

AUD

Ausztrál dollár

1,3029

CAD

Kanadai dollár

1,3494

HKD

Hongkongi dollár

10,3847

NZD

Új-zélandi dollár

1,6081

SGD

Szingapúri dollár

1,6599

KRW

Dél-Koreai won

1 464,81

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,9345

CNY

Kínai renminbi

8,3458

HRK

Horvát kuna

7,5765

IDR

Indonéz rúpia

12 869,99

MYR

Maláj ringgit

4,1492

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,535

RUB

Orosz rubel

40,4000

THB

Thaiföldi baht

39,972

BRL

Brazil real

2,6429

MXN

Mexikói peso

17,0970

INR

Indiai rúpia

72,1170

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 12.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. december 21.)

az Európai Unió intézményeinek 2014. évi ünnepnapjairól

2013/C 39/03

2014. ÉVI ÜNNEPNAPOK

| január 1. | szerda, újév napja |
| --- | --- |
| január 2. | csütörtök, újév másnapja |
| április 17. | nagycsütörtök |
| április 18. | nagypéntek |
| április 21. | húsvéthétfő |
| május 1. | csütörtök, a munka ünnepe |
| május 9. | péntek, Schuman elnök 1950. évi nyilatkozatának évfordulója |
| május 29. | csütörtök, áldozócsütörtök |
| május 30. | péntek, áldozócsütörtököt követő nap |
| június 9. | pünkösdhétfő |
| július 21. | hétfő, Belgium nemzeti ünnepe |
| augusztus 15. | péntek, Nagyboldogasszony ünnepe |
| december 24-től december 31-ig | szerda
  az év utolsó 6 napja
  szerda |
| ÖSSZESEN | 18 nap |

január 1.

szerda, újév napja

január 2.

csütörtök, újév másnapja

április 17.

nagycsütörtök

április 18.

nagypéntek

április 21.

húsvéthétfő

május 1.

csütörtök, a munka ünnepe

május 9.

péntek, Schuman elnök 1950. évi nyilatkozatának évfordulója

május 29.

csütörtök, áldozócsütörtök

május 30.

péntek, áldozócsütörtököt követő nap

június 9.

pünkösdhétfő

július 21.

hétfő, Belgium nemzeti ünnepe

augusztus 15.

péntek, Nagyboldogasszony ünnepe

december 24-től december 31-ig

szerda

az év utolsó 6 napja

szerda

ÖSSZESEN

18 nap

Luxembourg: ugyanazok a napok, mint Brüsszelben.

Az új év első rendes munkanapja 2015. január 5., hétfő.

2015. január 2., péntek ünnepnapnak tekintendő függetlenül attól, hogy a 2015. év ünnepnapjait később állapítják meg.

A Bizottság fenntartja e rendelkezések módosításának lehetőségét, amennyiben a feladatok ellátása ezt szükségessé teszi.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

| 12.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/27

---

Az európai EBB-díj

2013/C 39/04

Az európai EBB-díj a magas szintű gazdasági-társadalmi kutatások, kivitelezésük és terjesztésük ösztönzésére jött létre. A kutatásnak az európai fejlődés és integráció valamely határozott témájára kell vonatkoznia. Az EBB-díj odaítélésére 2013-tól kezdve évente kerül sor. Két részből tevődik össze: a „Kiemelkedő hozzájárulás”40 000 EUR összegű és az „Ifjú közgazdász”25 000 EUR összegű díjából. A 2013. évi EBB-díj témája: „Növekedés, foglalkoztatás és konvergencia az Európai Unió gyakorlati alkalmazási területein”

Ha bővebb tájékoztatást szeretne és letöltené a nevezési űrlapokat, kattintson ide: http://institute.eib.org/2013/01/1st-european-eib-prize/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 12.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 39/05

| 1. | 2013. február 1-jén a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a B & C Industrieholding GmbH (a továbbiakban: BCIH, Ausztria) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és nyilvános vételi ajánlat útján irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az AMAG Austria Metall AG (a továbbiakban: AMAG, Ausztria) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. február 1-jén a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a B & C Industrieholding GmbH (a továbbiakban: BCIH, Ausztria) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és nyilvános vételi ajánlat útján irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az AMAG Austria Metall AG (a továbbiakban: AMAG, Ausztria) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a BCIH esetében: holdingtársaság, amely ipari vállalkozásokban való részesedéseket kezel. A vállalkozás a B & C Privatstiftung, egy osztrák magánalapítvány tulajdonát képezi és annak ellenőrzése alatt áll. A BCIH vállalkozást ellenőrző társaság a Lenzing AG és a Semperit AG Holding. A tranzakciót megelőzően a BCIH-nak az AMAG-ból való közvetlen részesedése 29,99 % volt, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a BCIH esetében: holdingtársaság, amely ipari vállalkozásokban való részesedéseket kezel. A vállalkozás a B & C Privatstiftung, egy osztrák magánalapítvány tulajdonát képezi és annak ellenőrzése alatt áll. A BCIH vállalkozást ellenőrző társaság a Lenzing AG és a Semperit AG Holding. A tranzakciót megelőzően a BCIH-nak az AMAG-ból való közvetlen részesedése 29,99 % volt,

| — | az AMAG esetében: alumínium és félkész alumínium termékek előállítása globálisan tevékenykedő feldolgozó-iparágak számára. Üzleti tevékenysége három részből áll: fém-, öntési és göngyölítési részleg. |
| --- | --- |

—

az AMAG esetében: alumínium és félkész alumínium termékek előállítása globálisan tevékenykedő feldolgozó-iparágak számára. Üzleti tevékenysége három részből áll: fém-, öntési és göngyölítési részleg.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---