# Euroopa Liidu C 56E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.056.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 56E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide26. veebruar 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.056.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 56E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide26. veebruar 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK27.–29. september 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 22 E, 27.1.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 27. september 2011 |
| 2013/C 056E/01 | ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamineEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Roheline raamat. Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine (2011/2107(INI)) | 1 |
| 2013/C 056E/02 | Euroopa koolide süsteemEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa koolide süsteemi kohta (2011/2036(INI)) | 14 |
| 2013/C 056E/03 | Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamine ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetunnidEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (2010/2305(INI)) | 22 |
| 2013/C 056E/04 | Euroopa reageerimine katastroofidele: kodanikukaitse ja humanitaarabi rollEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon kodanikukaitse ja humanitaarabi rolli kohta Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises (2011/2023(INI)) | 31 |
| 2013/C 056E/05 | Euroopa turismEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (2010/2206(INI)) | 41 |
| 2013/C 056E/06 | Euroopa liiklusohutusEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (2010/2235(INI)) | 54 |
| 2013/C 056E/07 | Tammiinfrastruktuurid arengumaadesEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon arengumaade tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta (2010/2270(INI)) | 67 |
| 2013/C 056E/08 | Arengumaade toetamine toiduga kindlustatuse probleemide lahendamiselEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (2010/2100(INI)) | 75 |
| 2013/C 056E/09 | Nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsed avaldusedEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsete avalduste kohta (2011/2090(INI)) | 86 |
| 2013/C 056E/10 | Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raamesEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (2010/2152(INI)) | 87 |
| 2013/C 056E/11 | Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomineEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomise kohta | 99 |
| | Kolmapäev, 28. september 2011 |
| 2013/C 056E/12 | Seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemine ÜRO inimõiguste nõukogusEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs | 100 |
| | Neljapäev, 29. september 2011 |
| 2013/C 056E/13 | Olukord PalestiinasEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Palestiinas | 104 |
| 2013/C 056E/14 | Rio+20 tippkohtumineEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20) | 106 |
| 2013/C 056E/15 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tulevikEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tuleviku kohta | 119 |
| 2013/C 056E/16 | Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamineEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamise kohta | 122 |
| 2013/C 056E/17 | Tsiviilisikutest sõjainvaliididEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon tsiviilisikutest sõjainvaliidide kohta | 123 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK27.–29. september 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 22 E, 27.1.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 27. september 2011

2013/C 056E/01

ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamineEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Roheline raamat. Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine (2011/2107(INI))

1

2013/C 056E/02

Euroopa koolide süsteemEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa koolide süsteemi kohta (2011/2036(INI))

14

2013/C 056E/03

Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamine ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetunnidEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (2010/2305(INI))

22

2013/C 056E/04

Euroopa reageerimine katastroofidele: kodanikukaitse ja humanitaarabi rollEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon kodanikukaitse ja humanitaarabi rolli kohta Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises (2011/2023(INI))

31

2013/C 056E/05

Euroopa turismEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (2010/2206(INI))

41

2013/C 056E/06

Euroopa liiklusohutusEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (2010/2235(INI))

54

2013/C 056E/07

Tammiinfrastruktuurid arengumaadesEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon arengumaade tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta (2010/2270(INI))

67

2013/C 056E/08

Arengumaade toetamine toiduga kindlustatuse probleemide lahendamiselEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (2010/2100(INI))

75

2013/C 056E/09

Nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsed avaldusedEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsete avalduste kohta (2011/2090(INI))

86

2013/C 056E/10

Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raamesEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (2010/2152(INI))

87

2013/C 056E/11

Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomineEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomise kohta

99

Kolmapäev, 28. september 2011

2013/C 056E/12

Seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemine ÜRO inimõiguste nõukogusEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs

100

Neljapäev, 29. september 2011

2013/C 056E/13

Olukord PalestiinasEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Palestiinas

104

2013/C 056E/14

Rio+20 tippkohtumineEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20)

106

2013/C 056E/15

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tulevikEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tuleviku kohta

119

2013/C 056E/16

Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamineEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamise kohta

122

2013/C 056E/17

Tsiviilisikutest sõjainvaliididEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon tsiviilisikutest sõjainvaliidide kohta

123

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 27. september 2011 |
| 2013/C 056E/18 | ELi ja Palestiina vaheline põllumajandus- ja kalandustoodete kaubandus ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut) sõlmimise kohta (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE)) | 124 |
| 2013/C 056E/19 | ELi ja Mehhiko vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mehhiko Ühendriikide vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/20 | ELi ja Cabo Verde kalandusalane partnerlusleping ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/21 | ELi ja USA tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitlev koostöömemorandum ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 sõlmimise kohta (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE)) | 126 |
| 2013/C 056E/22 | Euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu euroala liikmesriikide vahel käsitleva määruse kohaldamisala laiendamine ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) kohaldamisala laiendamist (17787/2010– C7-0025/2011 – 2010/0206(APP)) | 127 |
| 2013/C 056E/23 | Euro sularaha professionaalne piiriülene maanteevedu euroala liikmesriikide vahel ***IEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2010)0204Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel | 128 |
| 2013/C 056E/24 | Kahesuguse kasutusega kaubad ja tehnoloogia ***IEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 128 |
| P7_TC1-COD(2008)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks | 129 |
| LISA | 129 |
| | Kolmapäev, 28. september 2011 |
| 2013/C 056E/25 | Paranduseelarve projekt nr 4/2011: omavahendid ning rände- ja põgenikevoodEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta, III jagu – Komisjon (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD)) | 130 |
| 2013/C 056E/26 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani)Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD)) | 131 |
| LISA | 133 |
| 2013/C 056E/27 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, SaksamaaEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD)) | 133 |
| LISA | 135 |
| 2013/C 056E/28 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde/PortugalEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD)) | 135 |
| LISA | 137 |
| 2013/C 056E/29 | Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Argentina leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Argentina Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE)) | 137 |
| 2013/C 056E/30 | Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Austraalia leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE)) | 138 |
| 2013/C 056E/31 | Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Uus-Meremaa leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE)) | 139 |
| 2013/C 056E/32 | Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta | 140 |
| 2013/C 056E/33 | Eelarvejärelevalve euroalal ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0278Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal | 141 |
| LISA | 141 |
| 2013/C 056E/34 | Euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavad täitemeetmed ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 142 |
| P7_TC1-COD(2010)0279Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta | 142 |
| 2013/C 056E/35 | Makromajanduse tasakaalunihete ennetamine ja korrigeerimine ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 143 |
| P7_TC1-COD(2010)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta | 143 |
| LISA | 144 |
| 2013/C 056E/36 | Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamine *Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 144 |
| P7_TC1-CNS(2010)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta | 145 |
| 2013/C 056E/37 | Liikmesriikide eelarveraamistiku nõuded *Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 156 |
| LISA | 157 |
| | Neljapäev, 29. september 2011 |
| 2013/C 056E/38 | Määruse (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2011)0147Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta | 158 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 27. september 2011

2013/C 056E/18

ELi ja Palestiina vaheline põllumajandus- ja kalandustoodete kaubandus ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut) sõlmimise kohta (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

124

2013/C 056E/19

ELi ja Mehhiko vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mehhiko Ühendriikide vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

125

2013/C 056E/20

ELi ja Cabo Verde kalandusalane partnerlusleping ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

125

2013/C 056E/21

ELi ja USA tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitlev koostöömemorandum ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 sõlmimise kohta (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

126

2013/C 056E/22

Euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu euroala liikmesriikide vahel käsitleva määruse kohaldamisala laiendamine ***Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) kohaldamisala laiendamist (17787/2010– C7-0025/2011 – 2010/0206(APP))

127

2013/C 056E/23

Euro sularaha professionaalne piiriülene maanteevedu euroala liikmesriikide vahel ***IEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

127

P7_TC1-COD(2010)0204Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel

128

2013/C 056E/24

Kahesuguse kasutusega kaubad ja tehnoloogia ***IEuroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

128

P7_TC1-COD(2008)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

129

LISA

129

Kolmapäev, 28. september 2011

2013/C 056E/25

Paranduseelarve projekt nr 4/2011: omavahendid ning rände- ja põgenikevoodEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta, III jagu – Komisjon (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

130

2013/C 056E/26

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani)Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

131

LISA

133

2013/C 056E/27

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, SaksamaaEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

133

LISA

135

2013/C 056E/28

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde/PortugalEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

135

LISA

137

2013/C 056E/29

Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Argentina leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Argentina Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

137

2013/C 056E/30

Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Austraalia leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

138

2013/C 056E/31

Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Uus-Meremaa leping) ***Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

139

2013/C 056E/32

Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta

140

2013/C 056E/33

Eelarvejärelevalve euroalal ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0278Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal

141

LISA

141

2013/C 056E/34

Euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavad täitemeetmed ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

142

P7_TC1-COD(2010)0279Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta

142

2013/C 056E/35

Makromajanduse tasakaalunihete ennetamine ja korrigeerimine ***IEuroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

143

P7_TC1-COD(2010)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta

143

LISA

144

2013/C 056E/36

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamine *Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

144

P7_TC1-CNS(2010)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta

145

2013/C 056E/37

Liikmesriikide eelarveraamistiku nõuded *Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

156

LISA

157

Neljapäev, 29. september 2011

2013/C 056E/38

Määruse (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

158

P7_TC1-COD(2011)0147Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

158

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 27.–29. september 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 22 E, 27.1.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 27. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/1

---

Teisipäev, 27. september 2011ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine

P7_TA(2011)0401

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Roheline raamat. Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine (2011/2107(INI))

2013/C 56 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti teadusuuringuid käsitlevaid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti teadusuuringuid käsitlevaid artikleid,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” (KOM(2011)0048), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” (KOM(2011)0048),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni „Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailma (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni „Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailma (2),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (4),

| — | võttes arvesse ekspertide komitee 23. juuli 2009. aasta aruannet „Teel maailmatasemel eesliini teadusuuringute organisatsiooni suunas – Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide hinnang”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ekspertide komitee 23. juuli 2009. aasta aruannet „Teel maailmatasemel eesliini teadusuuringute organisatsiooni suunas – Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide hinnang”,

| — | võttes arvesse sõltumatute ekspertide rühma 31. juuli 2010. aasta aruannet riskijagamisrahastu (RSFF) vahehindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatute ekspertide rühma 31. juuli 2010. aasta aruannet riskijagamisrahastu (RSFF) vahehindamise kohta,

| — | võttes arvesse eksperdirühma 12. novembri 2010. aasta lõpparuannet seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eksperdirühma 12. novembri 2010. aasta lõpparuannet seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. veebruari 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastuseks eksperdirühma aruandele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta ning eksperdirühma aruandele riskijagamisrahastu vahehindamise kohta” (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. veebruari 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastuseks eksperdirühma aruandele teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta ning eksperdirühma aruandele riskijagamisrahastu vahehindamise kohta” (KOM(2011)0052),

| — | võttes arvesse 9. märtsil 2011. aastal toimunud ELi konkurentsivõime nõukogu (siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos) 3074. istungi järeldusi teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi, sealhulgas riskijagamisrahastu vahehindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. märtsil 2011. aastal toimunud ELi konkurentsivõime nõukogu (siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos) 3074. istungi järeldusi teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi, sealhulgas riskijagamisrahastu vahehindamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta teatist „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas“ (KOM(2009)0184), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta teatist „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas“ (KOM(2009)0184),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni ettepanekut Maria Skłodowska-Curie’le Nobeli preemia määramise sajanda aastapäeva tähistamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni ettepanekut Maria Skłodowska-Curie’le Nobeli preemia määramise sajanda aastapäeva tähistamise kohta (5),

| — | võttes arvesse ELi 2020. aasta strateegia kohast juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa” (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2020. aasta strateegia kohast juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa” (KOM(2011)0021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0302/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0302/2011),

| A. | arvestades, et komisjon otsustas eelarve läbivaatamise põhjal algatada arutelu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tõhustamiseks liikmesriikide ja ELi tasandil ning tegeleda põhiprioriteedina rahaliste vahendite eraldamisega ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon otsustas eelarve läbivaatamise põhjal algatada arutelu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tõhustamiseks liikmesriikide ja ELi tasandil ning tegeleda põhiprioriteedina rahaliste vahendite eraldamisega ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammidele;

| B. | arvestades, et EL on seadnud eesmärgiks suurendada aastaks 2020 kulutusi teadus- ja arendustegevusele 3 %-ni ELi SKP-st, ning kuna paljud riigid on selle eesmärgi saavutamisest veel kaugel, on eriti oluline suurendada riiklikke ja erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on seadnud eesmärgiks suurendada aastaks 2020 kulutusi teadus- ja arendustegevusele 3 %-ni ELi SKP-st, ning kuna paljud riigid on selle eesmärgi saavutamisest veel kaugel, on eriti oluline suurendada riiklikke ja erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse;

| C. | arvestades, et praegused arengusuundumused näitavad suurt survet külmutada või koguni vähendada Euroopa eelarvet seoses liikmesriikide riigieelarvete rangete piirangute perioodiga, ning arvestades, et teadus-, arendus- ja uuendustegevus on üks valdkondi, kus on ilmnenud Euroopa koostöö tõeline lisandväärtus vastupidiselt mõnedele teistele eelarveridadele, mis näitab vajadust kättesaadavaid ELi vahendeid ümber jaotada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegused arengusuundumused näitavad suurt survet külmutada või koguni vähendada Euroopa eelarvet seoses liikmesriikide riigieelarvete rangete piirangute perioodiga, ning arvestades, et teadus-, arendus- ja uuendustegevus on üks valdkondi, kus on ilmnenud Euroopa koostöö tõeline lisandväärtus vastupidiselt mõnedele teistele eelarveridadele, mis näitab vajadust kättesaadavaid ELi vahendeid ümber jaotada;

| D. | arvestades, et meil valitseb praegu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriis (mis mõjutab ELi liikmesriike väga erinevalt), ja arvestades, et teadustegevus (selle alus- ja rakendusmõõde) haridus ja uuendustegevus on määrava tähtsusega vahendid nii majanduse elavdamiseks ja töökohtade loomiseks ELi 2020. aasta strateegia juhtalgatuste eduka täitmise käigus kui ka jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu mudeli kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meil valitseb praegu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriis (mis mõjutab ELi liikmesriike väga erinevalt), ja arvestades, et teadustegevus (selle alus- ja rakendusmõõde) haridus ja uuendustegevus on määrava tähtsusega vahendid nii majanduse elavdamiseks ja töökohtade loomiseks ELi 2020. aasta strateegia juhtalgatuste eduka täitmise käigus kui ka jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu mudeli kindlaksmääramiseks;

| E. | arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad hankima vahendid ühiselt reageerimiseks suurtele ühiskonna-, majandus-, keskkonna-, rahvastiku- ja eetikaprobleemidele Euroopa rahvaste ees, nagu rahvastiku vananemine, tervishoid, toiduga varustamine, kestlik areng, suured ökoloogilised küsimused jne, ning arvestades, et sellest tulenevad lahendused peaksid inimesi motiveerima olema oma tegude eest rohkem vastutavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad hankima vahendid ühiselt reageerimiseks suurtele ühiskonna-, majandus-, keskkonna-, rahvastiku- ja eetikaprobleemidele Euroopa rahvaste ees, nagu rahvastiku vananemine, tervishoid, toiduga varustamine, kestlik areng, suured ökoloogilised küsimused jne, ning arvestades, et sellest tulenevad lahendused peaksid inimesi motiveerima olema oma tegude eest rohkem vastutavad;

| F. | arvestades, et teised maailma piirkonnad ja riigid suurendavad üha enam investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, ning arvestades, et ELi kõnealuse valdkonna investeeringud peaksid seetõttu olema suunatud teadusalase võimekuse suurendamisele, tööstusettevõtete investeeringute suurendamisele ja ELi üldise konkurentsivõime parandamisele; arvestades, et püsivate toetusinstrumentide loomine kogu „innovatsiooniahelale“ on vajalik, tagades kohase tasakaalu akadeemilise suunitlusega teadustegevuse, rakenduslike teadustegevuste ja innovatsiooni vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teised maailma piirkonnad ja riigid suurendavad üha enam investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, ning arvestades, et ELi kõnealuse valdkonna investeeringud peaksid seetõttu olema suunatud teadusalase võimekuse suurendamisele, tööstusettevõtete investeeringute suurendamisele ja ELi üldise konkurentsivõime parandamisele; arvestades, et püsivate toetusinstrumentide loomine kogu „innovatsiooniahelale“ on vajalik, tagades kohase tasakaalu akadeemilise suunitlusega teadustegevuse, rakenduslike teadustegevuste ja innovatsiooni vahel;

| G. | arvestades, et kuigi teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks eraldatud ELi rahalisi vahendeid on suurendatud, suudavad teaduse ja tehnoloogia valdkonnas arenenumad ELi liikmesriigid endiselt saada suurema osa eri rahastamisskeemide ja -programmide alusel kättesaadavatest vahenditest (sealhulgas suurprojektid), ning mõned liikmesriigid ja nende piirkonnad on ikka nii rahastamisele juurdepääsul kui ka osalemises alaesindatud; arvestades, et Euroopa teadusruumi väljakujundamiseks tuleb eesmärgiks seada teaduse tipptaseme saavutamine ELi kõigis osades, ning arvestades, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond on selle eesmärgi täitmise põhivahendid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks eraldatud ELi rahalisi vahendeid on suurendatud, suudavad teaduse ja tehnoloogia valdkonnas arenenumad ELi liikmesriigid endiselt saada suurema osa eri rahastamisskeemide ja -programmide alusel kättesaadavatest vahenditest (sealhulgas suurprojektid), ning mõned liikmesriigid ja nende piirkonnad on ikka nii rahastamisele juurdepääsul kui ka osalemises alaesindatud; arvestades, et Euroopa teadusruumi väljakujundamiseks tuleb eesmärgiks seada teaduse tipptaseme saavutamine ELi kõigis osades, ning arvestades, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond on selle eesmärgi täitmise põhivahendid;

| H. | arvestades, et ELi liikmesriikide vahel valitseb endiselt märkimisväärne ja suurenev ebavõrdsus teadus- ja arendustegevuse rahastamise suutlikkuses, tööstusstruktuurides ja kõrgharidussüsteemides, ning arvestades, et üldine osalemine seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis peegeldab osaliselt neid erinevusi; arvestades, et tuleks luua tasakaalustamismehhanismid, et tõhustada kõigi liikmesriikide ja Euroopa piirkondade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi liikmesriikide vahel valitseb endiselt märkimisväärne ja suurenev ebavõrdsus teadus- ja arendustegevuse rahastamise suutlikkuses, tööstusstruktuurides ja kõrgharidussüsteemides, ning arvestades, et üldine osalemine seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis peegeldab osaliselt neid erinevusi; arvestades, et tuleks luua tasakaalustamismehhanismid, et tõhustada kõigi liikmesriikide ja Euroopa piirkondade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust;

| I. | arvestades, et ühine strateegiline raamistik tuleks kujundada Euroopa teadusruumiga samade üldpõhimõtete kohaselt, kasutades ära tohutuid uusi võimalusi, mis avanevad 27 erineva riikliku teadusstrateegia ja -programmi koordineerimisel, ning vähendades tarbetut killustatust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühine strateegiline raamistik tuleks kujundada Euroopa teadusruumiga samade üldpõhimõtete kohaselt, kasutades ära tohutuid uusi võimalusi, mis avanevad 27 erineva riikliku teadusstrateegia ja -programmi koordineerimisel, ning vähendades tarbetut killustatust;

| J. | arvestades, et VKEde suur tähtsus ELi majanduses ja tööhõives ei peegeldu nende osaluses ELi teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks ette nähtud fondides; arvestades, et VKEde osalus teadus-, arendus- ja uuendustegevuse koostööprojektides peaks jõudma 15 %-ni, ning arvestades, nõustudes, et koostöö tööstusega on soodustanud tööstusepoolseid märkimisväärseid investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, et lihtsustamine ja bürokraatia vähendamine on oluline eeltingimus nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kogu tööstuse osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et VKEde suur tähtsus ELi majanduses ja tööhõives ei peegeldu nende osaluses ELi teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jaoks ette nähtud fondides; arvestades, et VKEde osalus teadus-, arendus- ja uuendustegevuse koostööprojektides peaks jõudma 15 %-ni, ning arvestades, nõustudes, et koostöö tööstusega on soodustanud tööstusepoolseid märkimisväärseid investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, et lihtsustamine ja bürokraatia vähendamine on oluline eeltingimus nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kogu tööstuse osaluse suurendamiseks;

| K. | arvestades, et vaesusega seotud ning tähelepanuta jäetud haigused takistavad majanduse arengut, eriti arenguriikides; arvestades, et taolised haigused mõjutavad rohkem kui miljardit inimest ning põhjustavad igal aastal miljoneid surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaesusega seotud ning tähelepanuta jäetud haigused takistavad majanduse arengut, eriti arenguriikides; arvestades, et taolised haigused mõjutavad rohkem kui miljardit inimest ning põhjustavad igal aastal miljoneid surmajuhtumeid;

| L. | arvestades, et üle 60 % ülikoolilõpetajatest on naised, kuid enamik juhtivaid kohti ülikoolides (nt doktorite ja professorite ametikohad) on endiselt meeste käes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üle 60 % ülikoolilõpetajatest on naised, kuid enamik juhtivaid kohti ülikoolides (nt doktorite ja professorite ametikohad) on endiselt meeste käes;

| M. | arvestades, et alates Euroopa Teadusnõukogu asutamisest 2007. aastal on Euroopa Teadusnõukogu vahenditest rahastamiseks välja valitud 1 700 projekti, mis tähendab ligikaudu 2,5 miljardit eurot uurimistoetusi, ning peaaegu 90 % nendest uurimistoetustest eraldati meeskandidaatidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates Euroopa Teadusnõukogu asutamisest 2007. aastal on Euroopa Teadusnõukogu vahenditest rahastamiseks välja valitud 1 700 projekti, mis tähendab ligikaudu 2,5 miljardit eurot uurimistoetusi, ning peaaegu 90 % nendest uurimistoetustest eraldati meeskandidaatidele;

| N. | arvestades, et naisteadlaste jaoks tundub eksisteerivat väga problemaatiline nn klaaslagi, mis tähendab seda, et kõrgematel ametikohtadel naisteadlaste osakaal väheneb; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naisteadlaste jaoks tundub eksisteerivat väga problemaatiline nn klaaslagi, mis tähendab seda, et kõrgematel ametikohtadel naisteadlaste osakaal väheneb;

| O. | arvestades, et, paljude liikmesriikide haridussüsteemis on sellistes teadusvaldkondades nagu loodusteadused endiselt ülekaalus soostereotüübid (6); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et, paljude liikmesriikide haridussüsteemis on sellistes teadusvaldkondades nagu loodusteadused endiselt ülekaalus soostereotüübid (6);

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni rohelise raamatu üle, milles määratakse kindlaks ühine strateegiline raamistik teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks ELis, ning on seisukohal, et uue ühise strateegilise raamistiku tuumaks peaks olema ELi ja liikmesriikide teadusprogrammide ja rahastamiskavade suhestamine, tuginedes ühenduse teadus- ja innovatsioonipoliitikale ning liikmesriikide teadusprogrammidele; on veendunud, et ühine strateegiline raamistik peaks lähtuma integreeritud käsitusest mille eesmärk on suurem atraktiivsus ja kättesaadavus kõigi osalejate jaoks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni rohelise raamatu üle, milles määratakse kindlaks ühine strateegiline raamistik teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks ELis, ning on seisukohal, et uue ühise strateegilise raamistiku tuumaks peaks olema ELi ja liikmesriikide teadusprogrammide ja rahastamiskavade suhestamine, tuginedes ühenduse teadus- ja innovatsioonipoliitikale ning liikmesriikide teadusprogrammidele; on veendunud, et ühine strateegiline raamistik peaks lähtuma integreeritud käsitusest mille eesmärk on suurem atraktiivsus ja kättesaadavus kõigi osalejate jaoks;

| 2. | on seisukohal, et ELi teadusuuringute fondidel ja programmidel ning struktuurifondidel ja Ühtekuuluvusfondil on erinevad eesmärgid ning neid tuleks sellisena lahus hoida; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ELi teadusuuringute fondidel ja programmidel ning struktuurifondidel ja Ühtekuuluvusfondil on erinevad eesmärgid ning neid tuleks sellisena lahus hoida;

| 3. | tunnistab mõnede liikmesriikide suhteliselt vähest osalust seitsmendas raamprogrammis ning teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse endiselt suurt ebavõrdsust Euroopa piirkondade vahel, vaatamata struktuurifondide abil tehtud jõupingutustele tõhustada nende piirkondade teadus- ja arendustegevuse alast suutlikkust; on veendunud, et tipptaseme saavutamise potentsiaal tuleb rakendada kõigis piirkondades; on seetõttu arvamusel, et kasutusele oleks vaja võtta uued lähenemisviisid, et aidata kehvemate tulemustega piirkondadel ja liikmesriikidel saavutada tipptase ja arukas piirkondlik spetsialiseerumine; |
| --- | --- |

3.

tunnistab mõnede liikmesriikide suhteliselt vähest osalust seitsmendas raamprogrammis ning teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse endiselt suurt ebavõrdsust Euroopa piirkondade vahel, vaatamata struktuurifondide abil tehtud jõupingutustele tõhustada nende piirkondade teadus- ja arendustegevuse alast suutlikkust; on veendunud, et tipptaseme saavutamise potentsiaal tuleb rakendada kõigis piirkondades; on seetõttu arvamusel, et kasutusele oleks vaja võtta uued lähenemisviisid, et aidata kehvemate tulemustega piirkondadel ja liikmesriikidel saavutada tipptase ja arukas piirkondlik spetsialiseerumine;

| 4. | kutsub komisjoni üles saavutama maksimaalset koostoimet ühise strateegilise raamistiku, struktuurifondide, Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Fondi ning Euroopa Kalandusfondi vahel, ning töötama välja mitmest fondist rahastamise viisi, järgides samal ajal fondide eri eesmärke; on veendunud, et ühtekuuluvusvahendid saaksid tõhustada tipptaseme tekkimist ja suutlikkuse suurendamist, kui nad sobituksid paremini piirkondliku tasandi teadus- ja innovatsioonipoliitikaga; usub, et see aitaks etapiviisi tipptasemeni jõuda ja saavutada kõnealuste piirkondade täielik osalus ühises strateegilises raamistikus, mis põhineb kvaliteedil ja tippteadmistel; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles saavutama maksimaalset koostoimet ühise strateegilise raamistiku, struktuurifondide, Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Fondi ning Euroopa Kalandusfondi vahel, ning töötama välja mitmest fondist rahastamise viisi, järgides samal ajal fondide eri eesmärke; on veendunud, et ühtekuuluvusvahendid saaksid tõhustada tipptaseme tekkimist ja suutlikkuse suurendamist, kui nad sobituksid paremini piirkondliku tasandi teadus- ja innovatsioonipoliitikaga; usub, et see aitaks etapiviisi tipptasemeni jõuda ja saavutada kõnealuste piirkondade täielik osalus ühises strateegilises raamistikus, mis põhineb kvaliteedil ja tippteadmistel;

| 5. | teeb ettepaneku, et uus lähenemisviis võiks hõlmata järgmise tegevuse rahastamist: ülikoolide ajakohastamine, teadustegevusega seotud varustuse ostmine, kohalik tehnosiire, alustavate ettevõtete ja spin-off ettevõtete toetamine, teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektide tulemuste levitamine, teadustöötajate piiriüleseks koolituseks ettenähtud programmide tõhustamine ja laiendamine, uuenduslike teaduskeskuste asutamine, pädevusvõrgustike ja klastrite rajamine või vastastikusel eksperthinnangul põhinev, piirkonnaülene, koostööna toimuv teadus-, arendus- ja uuendustegevus; on arvamusel, et mõned seitsmenda raamprogrammi toetusmeetmed on osutunud edukaks ühendavaks tegevuseks ja need tuleks ühises strateegilises raamistikus alles jätta; |
| --- | --- |

5.

teeb ettepaneku, et uus lähenemisviis võiks hõlmata järgmise tegevuse rahastamist: ülikoolide ajakohastamine, teadustegevusega seotud varustuse ostmine, kohalik tehnosiire, alustavate ettevõtete ja spin-off ettevõtete toetamine, teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektide tulemuste levitamine, teadustöötajate piiriüleseks koolituseks ettenähtud programmide tõhustamine ja laiendamine, uuenduslike teaduskeskuste asutamine, pädevusvõrgustike ja klastrite rajamine või vastastikusel eksperthinnangul põhinev, piirkonnaülene, koostööna toimuv teadus-, arendus- ja uuendustegevus; on arvamusel, et mõned seitsmenda raamprogrammi toetusmeetmed on osutunud edukaks ühendavaks tegevuseks ja need tuleks ühises strateegilises raamistikus alles jätta;

| 6. | palub liikmesriikidel kaaluda Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie või koostööprojektide ettepanekute rahastamist, mis vastavad tipptaseme kriteeriumidele, kuid mida ei saa ebapiisavate Euroopa fondide tõttu rahastada; |
| --- | --- |

6.

palub liikmesriikidel kaaluda Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie või koostööprojektide ettepanekute rahastamist, mis vastavad tipptaseme kriteeriumidele, kuid mida ei saa ebapiisavate Euroopa fondide tõttu rahastada;

| 7. | toonitab, kui tähtis on säilitada piisavad toetusvahendid piirkondade institutsioonilise suutlikkuse arendamisele teadus- ja innovatsioonipoliitika alal, kuna piirkondlik valitsustasand on strateegiline ühenduslüli raamprogrammist ja struktuurifondidest saadavate rahaliste vahendite tõhusalt integreerimiseks, ning lisaks on piirkondlikul valitsustasandil tugevad sidemed kohalike ettevõtete, teenuste ning teadus- ja õppekeskustega; |
| --- | --- |

7.

toonitab, kui tähtis on säilitada piisavad toetusvahendid piirkondade institutsioonilise suutlikkuse arendamisele teadus- ja innovatsioonipoliitika alal, kuna piirkondlik valitsustasand on strateegiline ühenduslüli raamprogrammist ja struktuurifondidest saadavate rahaliste vahendite tõhusalt integreerimiseks, ning lisaks on piirkondlikul valitsustasandil tugevad sidemed kohalike ettevõtete, teenuste ning teadus- ja õppekeskustega;

| 8. | ühtekuuluvuspoliitika tulevast Euroopa 2020. aasta strateegiaga kohandamist silmas pidades nõuab, et innovatsiooni prioriteet muudetaks kohustuslikuks nii eesmärgi 1 kui eesmärgi 2 piirkondade jaoks ning et see prioriteet kajastuks vahendite eraldamises kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

8.

ühtekuuluvuspoliitika tulevast Euroopa 2020. aasta strateegiaga kohandamist silmas pidades nõuab, et innovatsiooni prioriteet muudetaks kohustuslikuks nii eesmärgi 1 kui eesmärgi 2 piirkondade jaoks ning et see prioriteet kajastuks vahendite eraldamises kõigil tasanditel;

| 9. | arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsusi tuleks ergutada uuendama, eeskätt jätkama ja tõhustama selleks algatusi nagu „Teadmuspiirkonnad”, „Eluslaborid” ja „Arukad linnad”, mille raames edendatakse teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

9.

arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsusi tuleks ergutada uuendama, eeskätt jätkama ja tõhustama selleks algatusi nagu „Teadmuspiirkonnad”, „Eluslaborid” ja „Arukad linnad”, mille raames edendatakse teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku mõõdet;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et tähtis on säilitada lähenemispoliitika valdkonnad, ning palub komisjonil luua tipptaseme saavutamiseks vajalikud tingimused nendele liikmesriikidele ja piirkondadele, mis on majanduslikult nõrgemad ja sotsiaalselt kaitsetumad ning raamprogrammis alaesindatud, kasutades ära nende tugevaid külgi ja lähtudes tõhusatest ja selgest kriteeriumidest, et suurendada oluliselt nende liikmesriikide ja piirkondade inimkapitali ja teadusalast suutlikkust; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et tähtis on säilitada lähenemispoliitika valdkonnad, ning palub komisjonil luua tipptaseme saavutamiseks vajalikud tingimused nendele liikmesriikidele ja piirkondadele, mis on majanduslikult nõrgemad ja sotsiaalselt kaitsetumad ning raamprogrammis alaesindatud, kasutades ära nende tugevaid külgi ja lähtudes tõhusatest ja selgest kriteeriumidest, et suurendada oluliselt nende liikmesriikide ja piirkondade inimkapitali ja teadusalast suutlikkust;

| 11. | on arvamusel, et konkursi väljakuulutamine tippteaduskeskuste rajamiseks ebasoodsamates piirkondades on Euroopa teadusruumi arendamiseks sobiv vahend; on seisukohal, et toetuste andmine konkursi vormis tekitab suuremat dünaamikat ja loovust, mis võib isegi struktuuriliselt ebasoodsates piirkondades kaasa tuua uurimis- ja tehnoloogiakeskuste eduka rajamise, millega luuakse tulevikku suunatud töökohti; on seisukohal, et konkursil peaksid osalema meeskonnad, kes koosnevad rahvusvaheliselt tunnustatud teaduskeskuse ja ebasoodsamas olukorras oleva piirkonna esindajatest, ja et rajamisettepanekute aluseks olevaid teaduslikke käsitusi tuleks hinnata tipptaseme põhimõtte kohaselt; on arvamusel, et samal ajal tuleks nõuda piirkonnalt jätkusuutlikku terviklikku lähenemisviisi, mille kohaselt arendatakse näiteks struktuurifondide vahendite ja asjakohaste raamtingimuste abil välja teadusuuringuid ja innovatsiooni soodustav infrastruktuur ja keskkond; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et konkursi väljakuulutamine tippteaduskeskuste rajamiseks ebasoodsamates piirkondades on Euroopa teadusruumi arendamiseks sobiv vahend; on seisukohal, et toetuste andmine konkursi vormis tekitab suuremat dünaamikat ja loovust, mis võib isegi struktuuriliselt ebasoodsates piirkondades kaasa tuua uurimis- ja tehnoloogiakeskuste eduka rajamise, millega luuakse tulevikku suunatud töökohti; on seisukohal, et konkursil peaksid osalema meeskonnad, kes koosnevad rahvusvaheliselt tunnustatud teaduskeskuse ja ebasoodsamas olukorras oleva piirkonna esindajatest, ja et rajamisettepanekute aluseks olevaid teaduslikke käsitusi tuleks hinnata tipptaseme põhimõtte kohaselt; on arvamusel, et samal ajal tuleks nõuda piirkonnalt jätkusuutlikku terviklikku lähenemisviisi, mille kohaselt arendatakse näiteks struktuurifondide vahendite ja asjakohaste raamtingimuste abil välja teadusuuringuid ja innovatsiooni soodustav infrastruktuur ja keskkond;

| 12. | soovitab komisjonil analüüsida võimalust üles seada struktuurifondi poolt rahastatav tervet Euroopat hõlmav üldfond, et soodustada koostööl põhinevat Euroopa teadustegevust; |
| --- | --- |

12.

soovitab komisjonil analüüsida võimalust üles seada struktuurifondi poolt rahastatav tervet Euroopat hõlmav üldfond, et soodustada koostööl põhinevat Euroopa teadustegevust;

| 13. | on veendunud, et raamprogrammi usaldusväärsus põhineb teaduskvaliteedil, ning peab seetõttu tipptaset teaduse rahastamisel peamiseks kriteeriumiks; tuletab meelde, et tipptaseme olemus erineb osaleja liigi või teadus- ja innovatsiooniprojekti olemuse järgi (tipptasemekriteerium teadusasutuse puhul ei ole sama, mis üksiku teadlase või VKE puhul, ning see erineb ka põhiuuringute ja rakendusuuringute projektide vahel); rõhutab, et tehniline areng, innovatsioon, katseprojektid ja turgude kujundamine peaks olema tööstusliku ja rakendusliku teadustegevuse oluline kriteerium; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et raamprogrammi usaldusväärsus põhineb teaduskvaliteedil, ning peab seetõttu tipptaset teaduse rahastamisel peamiseks kriteeriumiks; tuletab meelde, et tipptaseme olemus erineb osaleja liigi või teadus- ja innovatsiooniprojekti olemuse järgi (tipptasemekriteerium teadusasutuse puhul ei ole sama, mis üksiku teadlase või VKE puhul, ning see erineb ka põhiuuringute ja rakendusuuringute projektide vahel); rõhutab, et tehniline areng, innovatsioon, katseprojektid ja turgude kujundamine peaks olema tööstusliku ja rakendusliku teadustegevuse oluline kriteerium;

| 14. | nõuab kohalike ja piirkondlike, riikide ja Euroopa piiriüleste teadus- ja innovatsioonistrateegiate paremat koordineerimist ja nende suuremat koostoimet, järgides eri kontekstide eripärasid ja samal ajal tugevdades võimalusi nendevaheliseks täiendavuseks ja koostööks; on arvamusel, et teabe ja heade tavade kättesaadavus ja jagamine, ulatuslikum ühine kavandamine, lihtsad ja paindlikud eeskirjad ja rahastamisvahendid, ning vajaduse korral nende koondumine on rahastamise tõhustamiseks ja võimaliku kaasrahastamise laiendamiseks äärmiselt tähtis; |
| --- | --- |

14.

nõuab kohalike ja piirkondlike, riikide ja Euroopa piiriüleste teadus- ja innovatsioonistrateegiate paremat koordineerimist ja nende suuremat koostoimet, järgides eri kontekstide eripärasid ja samal ajal tugevdades võimalusi nendevaheliseks täiendavuseks ja koostööks; on arvamusel, et teabe ja heade tavade kättesaadavus ja jagamine, ulatuslikum ühine kavandamine, lihtsad ja paindlikud eeskirjad ja rahastamisvahendid, ning vajaduse korral nende koondumine on rahastamise tõhustamiseks ja võimaliku kaasrahastamise laiendamiseks äärmiselt tähtis;

| 15. | on veendunud, et Euroopal on kohustus kasutada enda kõrget potentsiaali teadustegevuses, tehnoloogias ja innovatsioonis ning panustada järgmiste ülemaailmselt ühiskonda vaevavate probleemide lahendamisse:






  — | demograafilised muutused nagu vananev ühiskond Euroopas, kaasa arvatud vanusega seotud haigused ja perepoliitika, kasvav maailma rahvaarv, tähelepanuta jäetud haigused, toitumine ja toiduainetega kindlustatus, linnastumine, liikuvus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja ränne; |
| --- | --- | --- |

15.

on veendunud, et Euroopal on kohustus kasutada enda kõrget potentsiaali teadustegevuses, tehnoloogias ja innovatsioonis ning panustada järgmiste ülemaailmselt ühiskonda vaevavate probleemide lahendamisse:

—

demograafilised muutused nagu vananev ühiskond Euroopas, kaasa arvatud vanusega seotud haigused ja perepoliitika, kasvav maailma rahvaarv, tähelepanuta jäetud haigused, toitumine ja toiduainetega kindlustatus, linnastumine, liikuvus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja ränne;

| — | üleminek piiratud ressursside säästvale majandamisele, sealhulgas vee- ja maakasutus ning mullaharimine, kliimamuutuse leevendamine, loodusliku mitmekesisuse ja mere ökosüsteemide kaitse, metsamajandus, taastuvad energiaallikad, energiatõhusus ja energiajulgeolek, esmatähtsad toorained ning muud bioloogilised ja füüsilised loodusvarad; |
| --- | --- |

—

üleminek piiratud ressursside säästvale majandamisele, sealhulgas vee- ja maakasutus ning mullaharimine, kliimamuutuse leevendamine, loodusliku mitmekesisuse ja mere ökosüsteemide kaitse, metsamajandus, taastuvad energiaallikad, energiatõhusus ja energiajulgeolek, esmatähtsad toorained ning muud bioloogilised ja füüsilised loodusvarad;

| — | tugev, stabiilne ja õiglane majandusbaas, kaasa arvatud majanduse taastamine, hariduse ja koolituse ning alus- ja rakenduslike teadmiste parendamine kõikides teadusharudes, sotsiaal- ja humanitaarteadustest kuni bioloogia ja arstiteaduseni, uuringuteni kodanike tsiviiljulgeoleku ja infrastruktuuri valdkonnas ning progressi võimaldavate tehnoloogiateni, et hoogustada ELi majandust ja suurendada tööhõivet; |
| --- | --- |

—

tugev, stabiilne ja õiglane majandusbaas, kaasa arvatud majanduse taastamine, hariduse ja koolituse ning alus- ja rakenduslike teadmiste parendamine kõikides teadusharudes, sotsiaal- ja humanitaarteadustest kuni bioloogia ja arstiteaduseni, uuringuteni kodanike tsiviiljulgeoleku ja infrastruktuuri valdkonnas ning progressi võimaldavate tehnoloogiateni, et hoogustada ELi majandust ja suurendada tööhõivet;

on arvamusel, et ühine strateegiline raamistik peaks keskenduma nende ühiskondlike probleemide käsitlemisele tasakaalustatud vahendite abil ja tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis hõlmab haridust ja koolitust ning teadus- ja uuendustegevust;

| 16. | tuletab meelde, et oluline on säilitada raamprogrammi ja ühise strateegilise raamistiku vaheliste edukate rahastamisvahendite jätkusuutlikkus, eriti koostööprogrammide korral; palub komisjonil hinnata õigeaegselt olemasolevate rahastamisvahendite tulemuslikkust seoses konkreetsete poliitikaeesmärkide saavutamisega, ning kohandada neid vahendeid, mille tulemuslikkust või konkreetset panust ei õnnestu selgelt tõendada; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et oluline on säilitada raamprogrammi ja ühise strateegilise raamistiku vaheliste edukate rahastamisvahendite jätkusuutlikkus, eriti koostööprogrammide korral; palub komisjonil hinnata õigeaegselt olemasolevate rahastamisvahendite tulemuslikkust seoses konkreetsete poliitikaeesmärkide saavutamisega, ning kohandada neid vahendeid, mille tulemuslikkust või konkreetset panust ei õnnestu selgelt tõendada;

| 17. | nõuab, et näiteks Euroopa Kontrollikoja koostöös liikmesriikide kontrollikodadega viiks läbi sõltumatu auditi liikmesriikide, Euroopa Liidu ja kohalike omavalitsuste poolt teadustegevusse tehtud avaliku sektori kulutuste tulemuslikkuse suhtes; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et näiteks Euroopa Kontrollikoja koostöös liikmesriikide kontrollikodadega viiks läbi sõltumatu auditi liikmesriikide, Euroopa Liidu ja kohalike omavalitsuste poolt teadustegevusse tehtud avaliku sektori kulutuste tulemuslikkuse suhtes;

| 18. | kutsub komisjoni üles suurendama ELi lisandväärtuse nähtavust teadustegevuses ja innovatsioonis; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles suurendama ELi lisandväärtuse nähtavust teadustegevuses ja innovatsioonis;

| 19. | nõuab avaliku ja erasektori ühiseid jõupingutusi ELi ja liikmesriikide tasandil, et saavutada ELi eesmärk suunata 3 % SKP-st teadus- ja arendustegevusse; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles leppima viivitamata kokku konkreetses tegevuskavas kõnealuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

19.

nõuab avaliku ja erasektori ühiseid jõupingutusi ELi ja liikmesriikide tasandil, et saavutada ELi eesmärk suunata 3 % SKP-st teadus- ja arendustegevusse; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles leppima viivitamata kokku konkreetses tegevuskavas kõnealuse eesmärgi saavutamiseks;

| 20. | rõhutab, et tuleb teha jõupingutusi, et kohandada ühise strateegilise raamistikuga seotud kulutusi võimalikult suures ulatuses Euroopa 2020. aasta strateegia üldiste poliitikaeesmärkidega; nõuab selgemat kooskõlastatust uute algatustega, nagu „Innovaatiline liit”, ja muude asjakohaste juhtalgatustega; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tuleb teha jõupingutusi, et kohandada ühise strateegilise raamistikuga seotud kulutusi võimalikult suures ulatuses Euroopa 2020. aasta strateegia üldiste poliitikaeesmärkidega; nõuab selgemat kooskõlastatust uute algatustega, nagu „Innovaatiline liit”, ja muude asjakohaste juhtalgatustega;

| 21. | tuletab meelde, et teaduse ja innovatsiooni tulevase rahastamise eesmärk peaks olema Euroopa teadusruumi väljakujundamine ulatuslikuma koostoime ja suurema koostöö loomise kaudu erinevate teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitikate ja rahastusprogrammide ning ELi, liikmesriikide ja kohalike ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et teaduse ja innovatsiooni tulevase rahastamise eesmärk peaks olema Euroopa teadusruumi väljakujundamine ulatuslikuma koostoime ja suurema koostöö loomise kaudu erinevate teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitikate ja rahastusprogrammide ning ELi, liikmesriikide ja kohalike ametiasutuste vahel;

Ühise strateegilise raamistiku arendamine

| 22. | rõhutab asjaolu, et ühise strateegilise raamistiku keskmeks peaks olema idee, mille kohaselt laadilt ja ulatuselt erinevad teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektid koos rahastamiskavade paljususega peavad olema korraldatud selliselt, et on tagatud nende sidusus, lai esindatus, suhestatus, lihtsustatus ja täiendavus, mis aitavad täita tipptaseme saavutamiseks vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

22.

rõhutab asjaolu, et ühise strateegilise raamistiku keskmeks peaks olema idee, mille kohaselt laadilt ja ulatuselt erinevad teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektid koos rahastamiskavade paljususega peavad olema korraldatud selliselt, et on tagatud nende sidusus, lai esindatus, suhestatus, lihtsustatus ja täiendavus, mis aitavad täita tipptaseme saavutamiseks vajalikud tingimused;

| 23. | märgib, et selleks, et kõik teadlased saaksid osaleda ühise strateegilise raamistiku projektides, tuleb ühise strateegilise raamistiku lepingumenetlusi käsitlevates halduseeskirjades arvestada ülikoole ja teaduskeskusi käsitlevaid erinevaid riiklikke õigusnorme; rõhutab eelkõige, et kaasrahastamismehhanism ei tohi toimida ülikoolide ja teadusasutuste kahjuks ning ühelgi juhul ei tohi ülikoole seada teiste osalistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

23.

märgib, et selleks, et kõik teadlased saaksid osaleda ühise strateegilise raamistiku projektides, tuleb ühise strateegilise raamistiku lepingumenetlusi käsitlevates halduseeskirjades arvestada ülikoole ja teaduskeskusi käsitlevaid erinevaid riiklikke õigusnorme; rõhutab eelkõige, et kaasrahastamismehhanism ei tohi toimida ülikoolide ja teadusasutuste kahjuks ning ühelgi juhul ei tohi ülikoole seada teiste osalistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda;

| 24. | kutsub komisjoni üles sisse seadma lihtsalt kasutatavat süsteemi, et kiirendada innovatsiooni, investeerida teadus-, arendus- ja uuendustegevuse projektidesse, mis võitlevad suurte ühiskonda vaevavate probleemide vastu, ja võtta kasutusele tõeliselt terviklik käsitus, mis keskendub innovatsiooni ja väärtusahela mitmesugustele otsustavatele etappidele (materjali tarnijast kuni lõppkasutajale mõeldud tooteni); |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles sisse seadma lihtsalt kasutatavat süsteemi, et kiirendada innovatsiooni, investeerida teadus-, arendus- ja uuendustegevuse projektidesse, mis võitlevad suurte ühiskonda vaevavate probleemide vastu, ja võtta kasutusele tõeliselt terviklik käsitus, mis keskendub innovatsiooni ja väärtusahela mitmesugustele otsustavatele etappidele (materjali tarnijast kuni lõppkasutajale mõeldud tooteni);

| 25. | on veendunud, et eri ülesandeid ühises strateegilises raamistikus tuleb lahendada eraldi, aga tihedas seoses ja partnerluses üksteisega: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peaks toimima peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade võrgustikuna, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi innovatsiooniga seotud osad peaksid keskenduma oma tugevatele külgedele innovaatiliste VKEde toetamise valdkonnas, järgmine raamprogramm peaks hõlmama teadustegevust tervikuna ning struktuurifondide/Ühtekuuluvusfondi vahendeid tuleks kasutada tihedamas koostöös ja sihipärasemal viisil, kuid vahendid tuleks hoida lahus; on arvamusel, et koostööprojektid peaksid jääma ühise strateegilise raamistiku kandvaks jõuks; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et eri ülesandeid ühises strateegilises raamistikus tuleb lahendada eraldi, aga tihedas seoses ja partnerluses üksteisega: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peaks toimima peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade võrgustikuna, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi innovatsiooniga seotud osad peaksid keskenduma oma tugevatele külgedele innovaatiliste VKEde toetamise valdkonnas, järgmine raamprogramm peaks hõlmama teadustegevust tervikuna ning struktuurifondide/Ühtekuuluvusfondi vahendeid tuleks kasutada tihedamas koostöös ja sihipärasemal viisil, kuid vahendid tuleks hoida lahus; on arvamusel, et koostööprojektid peaksid jääma ühise strateegilise raamistiku kandvaks jõuks;

| 26. | rõhutab vajadust suurendada ühtse strateegilise raamistiku paindlikkust, mis peab seisnema mitte ainult assigneeringute liigutamises peatükkide ja hangete vahel, vaid ka selles, et CSF oleks piisavalt paindlik, et võimaldada assigneeringute eraldamist eelarveperioodi jooksul tekkivate oluliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust suurendada ühtse strateegilise raamistiku paindlikkust, mis peab seisnema mitte ainult assigneeringute liigutamises peatükkide ja hangete vahel, vaid ka selles, et CSF oleks piisavalt paindlik, et võimaldada assigneeringute eraldamist eelarveperioodi jooksul tekkivate oluliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks;

| 27. | nõuab üldise rahastamissüsteemi selget määratlemist ning teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni tihedamat lõimimist; arvestades, et Euroopa teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika loob Euroopa lisandväärtust, ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise nimel nõuab ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide eelarve kahekordistamist järgmisel finantsperioodil alates aastast 2014 (v.a teadus-, arendus- ja uuendustegevusele ette nähtud eelarve struktuurifondides ja EIPs), et asjakohaselt reageerida praegusele majanduskriisile ja suurtele ühistele probleemidele; on arvamusel, et avaliku sektori teadusuuringute eelarve suurendamise eesmärgiks peaks olema ulatuslikum ühiskondlik kasu ja suurem konkurentsivõime; kordab uuesti vajadust tõhustada ja arendada kõikide ELi rahastamisvahendite teadus-, arendus- ja uuendusmeelset rolli, sealhulgas tihendamas koostööd EIPga ja lihtsustades rahastamisvahenditele juurdepääsu korda; soovitab seetõttu kasutada uut organisatsioonilist mudelit, mis põhineb stabiilsuse ja lähenemise saavutamiseks kolmel eri rahastamiskihil: |
| --- | --- |

27.

nõuab üldise rahastamissüsteemi selget määratlemist ning teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni tihedamat lõimimist; arvestades, et Euroopa teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika loob Euroopa lisandväärtust, ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise nimel nõuab ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide eelarve kahekordistamist järgmisel finantsperioodil alates aastast 2014 (v.a teadus-, arendus- ja uuendustegevusele ette nähtud eelarve struktuurifondides ja EIPs), et asjakohaselt reageerida praegusele majanduskriisile ja suurtele ühistele probleemidele; on arvamusel, et avaliku sektori teadusuuringute eelarve suurendamise eesmärgiks peaks olema ulatuslikum ühiskondlik kasu ja suurem konkurentsivõime; kordab uuesti vajadust tõhustada ja arendada kõikide ELi rahastamisvahendite teadus-, arendus- ja uuendusmeelset rolli, sealhulgas tihendamas koostööd EIPga ja lihtsustades rahastamisvahenditele juurdepääsu korda; soovitab seetõttu kasutada uut organisatsioonilist mudelit, mis põhineb stabiilsuse ja lähenemise saavutamiseks kolmel eri rahastamiskihil:

1. kiht:   suutlikkuse arendamine ja infrastruktuur

| 28. | see kiht peaks hõlmama infrastruktuuriga (laiemas mõttes, sealhulgas institutsiooniline infrastruktuur) seotud ELi fonde ja suutlikkuse arendamist; |
| --- | --- |

28.

see kiht peaks hõlmama infrastruktuuriga (laiemas mõttes, sealhulgas institutsiooniline infrastruktuur) seotud ELi fonde ja suutlikkuse arendamist;

| 29. | selle kihi rahastamiskava hõlmab raamprogrammi suutlikkust käsitlevat programmi ja Marie-Curie algatusi, teadusinfrastruktuuri ja -projektide ELi-poolse rahastamise komponente, EIP laenude kättesaadavust (üle 50 miljoni euro maksumusega projektid ja riskijagamisrahastu (RSFF)), eespool nimetatud raamprogrammi komponentidega seotud uurimistoetusi ning koostööd infrastruktuurialaste struktuurifondidega; |
| --- | --- |

29.

selle kihi rahastamiskava hõlmab raamprogrammi suutlikkust käsitlevat programmi ja Marie-Curie algatusi, teadusinfrastruktuuri ja -projektide ELi-poolse rahastamise komponente, EIP laenude kättesaadavust (üle 50 miljoni euro maksumusega projektid ja riskijagamisrahastu (RSFF)), eespool nimetatud raamprogrammi komponentidega seotud uurimistoetusi ning koostööd infrastruktuurialaste struktuurifondidega;

| 30. | nõuab Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli tugevdamist asutusena, kes vastutab teaduslike ja majanduslike analüüside eest ELi 2020. aasta strateegia kohase arengupoliitika heaks; |
| --- | --- |

30.

nõuab Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli tugevdamist asutusena, kes vastutab teaduslike ja majanduslike analüüside eest ELi 2020. aasta strateegia kohase arengupoliitika heaks;

| 31. | rõhutab, et tulevikus tuleks selliseid ulatuslikke Euroopa investeerimisprojekte nagu ITER, Galileo ja ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) rahastada väljaspool raamprogrammi, luues nende jaoks iseseisvad eelarveread, et tagada läbipaistev ja usaldusväärne rahastamisstruktuur ning kontrollida ja piirata nende potentsiaali lasta kuludel ületada eraldatud vahendeid; soovitab neid rahastada osaliselt EIP poolt projekti võlakirjade emiteerimise kaudu; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tulevikus tuleks selliseid ulatuslikke Euroopa investeerimisprojekte nagu ITER, Galileo ja ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) rahastada väljaspool raamprogrammi, luues nende jaoks iseseisvad eelarveread, et tagada läbipaistev ja usaldusväärne rahastamisstruktuur ning kontrollida ja piirata nende potentsiaali lasta kuludel ületada eraldatud vahendeid; soovitab neid rahastada osaliselt EIP poolt projekti võlakirjade emiteerimise kaudu;

| 32. | tõstab esile ulatuslike teadusinfrastruktuuride keskset rolli Euroopa teadusruumi kujunemisel, ning nõuab infrastruktuurile ette nähtud üldise ELi poolse rahastamise suurendamist, ning eelkõige neil juhtudel, millel on suurim Euroopa lisandväärtuse potentsiaal, rahastamise jätkamist ka pärast ettevalmistava etapi lõppu, ning avatud ja tipptasemepõhist juurdepääsu tagamist; |
| --- | --- |

32.

tõstab esile ulatuslike teadusinfrastruktuuride keskset rolli Euroopa teadusruumi kujunemisel, ning nõuab infrastruktuurile ette nähtud üldise ELi poolse rahastamise suurendamist, ning eelkõige neil juhtudel, millel on suurim Euroopa lisandväärtuse potentsiaal, rahastamise jätkamist ka pärast ettevalmistava etapi lõppu, ning avatud ja tipptasemepõhist juurdepääsu tagamist;

2. kiht:   teadustegevus, potentsiaal, koostöö ja konsolideerimine

| 33. | see kiht peaks olema kogu teadustegevuse, nii põhi- kui rakendusuuringute ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste tasand; koordineerivad osalejad on peamiselt ülikoolid ja teaduskeskused/uurimisinstituudid; tööstussektorit, eriti VKEsid, ning innovaatilisi mittetulundusorganisatsioone tuleks ergutada osalema ja tegema koostööd akadeemiliste ringkondade ja riiklike teaduskeskustega ning toimima vajaduse korral koordinaatoritena; see kiht esindab ühise strateegilise raamistiku kõige suuremat osa ning peaks olema suunatud alus- ja rakendusuuringute tugeva teadusliku aluse arendamisele, mida on vaja innovatsiooni hoogustamiseks; |
| --- | --- |

33.

see kiht peaks olema kogu teadustegevuse, nii põhi- kui rakendusuuringute ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste tasand; koordineerivad osalejad on peamiselt ülikoolid ja teaduskeskused/uurimisinstituudid; tööstussektorit, eriti VKEsid, ning innovaatilisi mittetulundusorganisatsioone tuleks ergutada osalema ja tegema koostööd akadeemiliste ringkondade ja riiklike teaduskeskustega ning toimima vajaduse korral koordinaatoritena; see kiht esindab ühise strateegilise raamistiku kõige suuremat osa ning peaks olema suunatud alus- ja rakendusuuringute tugeva teadusliku aluse arendamisele, mida on vaja innovatsiooni hoogustamiseks;

| 34. | siinkohal on võtmesõnadeks originaalsus, idee asjakohasus, projektide kvaliteet, teadusliku tipptaseme ja Euroopa lisandväärtuse potentsiaal, sealhulgas kõrge riskiga teadusuuringud ja projektid mittetehnoloogilise innovatsiooni ja sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas; äriplaan ja turupotentsiaal on positiivsed tegurid, mida tuleks arvesse võtta, kuid need ei ole heakskiiduks vajalikud eeltingimused; |
| --- | --- |

34.

siinkohal on võtmesõnadeks originaalsus, idee asjakohasus, projektide kvaliteet, teadusliku tipptaseme ja Euroopa lisandväärtuse potentsiaal, sealhulgas kõrge riskiga teadusuuringud ja projektid mittetehnoloogilise innovatsiooni ja sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas; äriplaan ja turupotentsiaal on positiivsed tegurid, mida tuleks arvesse võtta, kuid need ei ole heakskiiduks vajalikud eeltingimused;

| 35. | selles kihis katab rahastamiskava ELi raamprogrammi uurimistoetuste süsteem ja koostöö teadus-, arendus- ja uuendustegevusega seotud struktuurifondidega; kasuks tuleks ka nende kahe rahastamisallika koostoime ning Euroopa Liidu ja väliste rahastamisasutuste rahastatud projektide vaheliste vastastikuste suhete lihtsustamine; uurimistoetused peaksid olema eelkõige ette nähtud avaliku ja erasektori uurimisinstituutidele ja innovaatilistele VKEdele; |
| --- | --- |

35.

selles kihis katab rahastamiskava ELi raamprogrammi uurimistoetuste süsteem ja koostöö teadus-, arendus- ja uuendustegevusega seotud struktuurifondidega; kasuks tuleks ka nende kahe rahastamisallika koostoime ning Euroopa Liidu ja väliste rahastamisasutuste rahastatud projektide vaheliste vastastikuste suhete lihtsustamine; uurimistoetused peaksid olema eelkõige ette nähtud avaliku ja erasektori uurimisinstituutidele ja innovaatilistele VKEdele;

| 36. | nõuab paindlikumat rahastamisskeemi, et teha koostööteema VKEde jaoks atraktiivsemaks, võimaldades seeläbi VKEdel võimaluse korral liituda koostööprojektidega projektide rakendamise ajal, ning projektis peaks selleks olema ette nähtud lahtine eelarverida; usub, et sellisel viisil näeb VKE võimalusi selgemalt, sest ajavahemik projektiga liitumisest kuni turutulemusteni on lühem; |
| --- | --- |

36.

nõuab paindlikumat rahastamisskeemi, et teha koostööteema VKEde jaoks atraktiivsemaks, võimaldades seeläbi VKEdel võimaluse korral liituda koostööprojektidega projektide rakendamise ajal, ning projektis peaks selleks olema ette nähtud lahtine eelarverida; usub, et sellisel viisil näeb VKE võimalusi selgemalt, sest ajavahemik projektiga liitumisest kuni turutulemusteni on lühem;

| 37. | tuletab meelde, et Euroopa Teadusnõukogu on osutunud edukaks teaduse tipptaseme edendajaks ja Euroopa teadusruumi tugevdavaks elemendiks; nõuab Euroopa teadusruumi struktuuri ja mehhanismide jätkuvat parandamist ja tema vahendite suurendamist; rõhutab, et on vaja oluliselt suurendada noor- ja naisteaduritele ning innovaatiliste VKEde teaduritele (nii uurimisrühmad kui üksikisikud) uurimistoetuste andmiseks mõeldud eelarve osa ning tugevdada Marie Curie meetmeid ja algatusi, tõhustades seeläbi liikuvust (et rakendada ellu nn teadmisi puudutav viies vabadus), karjääri edenemist ja koostööd akadeemiliste ringkondade, avaliku sektori uurimisinstituutide ja tööstuse vahel, ning juurdepääsu peamisele teadusinfrastruktuurile; kutsub tööstust üles rohkem osalema nii doktoriõppe kui doktoriõppejärgsetes teadusuuringute programmides; nõuab ELi teadustöötajatele vääriliste töötingimuste tagamiseks vajalike meetmete võtmist, et muuta Euroopa teadustöötajatele rahvusvahelisel tasandil atraktiivsemaks, vältida spetsialistide väljarännet ja saavutada Euroopas teaduse tipptase; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et Euroopa Teadusnõukogu on osutunud edukaks teaduse tipptaseme edendajaks ja Euroopa teadusruumi tugevdavaks elemendiks; nõuab Euroopa teadusruumi struktuuri ja mehhanismide jätkuvat parandamist ja tema vahendite suurendamist; rõhutab, et on vaja oluliselt suurendada noor- ja naisteaduritele ning innovaatiliste VKEde teaduritele (nii uurimisrühmad kui üksikisikud) uurimistoetuste andmiseks mõeldud eelarve osa ning tugevdada Marie Curie meetmeid ja algatusi, tõhustades seeläbi liikuvust (et rakendada ellu nn teadmisi puudutav viies vabadus), karjääri edenemist ja koostööd akadeemiliste ringkondade, avaliku sektori uurimisinstituutide ja tööstuse vahel, ning juurdepääsu peamisele teadusinfrastruktuurile; kutsub tööstust üles rohkem osalema nii doktoriõppe kui doktoriõppejärgsetes teadusuuringute programmides; nõuab ELi teadustöötajatele vääriliste töötingimuste tagamiseks vajalike meetmete võtmist, et muuta Euroopa teadustöötajatele rahvusvahelisel tasandil atraktiivsemaks, vältida spetsialistide väljarännet ja saavutada Euroopas teaduse tipptase;

| 38. | rõhutab, et teadlaste liikuvus Euroopas tuleks seada prioriteediks ja nõuab tõhusamaid meetmeid (nt pensioniõiguste ülekantavus ja sotsiaalkindlustuse sätted, kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine, pere- ja tööelu ühitamise meetmed, nn teadurite tšekid teise liikmesriiki suunduvatele teaduritele), mis aitaksid kaasa Euroopa teadlaste liikuvusele, ohjeldaksid ajude äravoolu ja muudaksid teadlasekarjääri ELis atraktiivsemaks; nõuab asjakohastel juhtudel liikuvusega seotud komponendi lisamist Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetustele; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada jõupingutusi, et saavutada kiiresti akadeemiliste õppekavade vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et teadlaste liikuvus Euroopas tuleks seada prioriteediks ja nõuab tõhusamaid meetmeid (nt pensioniõiguste ülekantavus ja sotsiaalkindlustuse sätted, kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine, pere- ja tööelu ühitamise meetmed, nn teadurite tšekid teise liikmesriiki suunduvatele teaduritele), mis aitaksid kaasa Euroopa teadlaste liikuvusele, ohjeldaksid ajude äravoolu ja muudaksid teadlasekarjääri ELis atraktiivsemaks; nõuab asjakohastel juhtudel liikuvusega seotud komponendi lisamist Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetustele; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada jõupingutusi, et saavutada kiiresti akadeemiliste õppekavade vastastikune tunnustamine;

| 39. | usub, et on olemas potentsiaal Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni laiendamiseks koostöös toimuvatele ja valdkondadevahelistele teadusprojektidele, tingimusel, et säilib nende alt-üles olemus ning teaduse tipptase jääb peamiseks valikukriteeriumiks; |
| --- | --- |

39.

usub, et on olemas potentsiaal Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni laiendamiseks koostöös toimuvatele ja valdkondadevahelistele teadusprojektidele, tingimusel, et säilib nende alt-üles olemus ning teaduse tipptase jääb peamiseks valikukriteeriumiks;

| 40. | väljendab heameelt pideva edasimineku üle meeste ja naiste tasakaalustatud osaluse saavutamiseks raamprogrammis; nõustub, et naiste osaluse suurendamise meetmeid on vaja tõhustada projektide kogu elutsükli jooksul ja et komisjon peaks hoogustama naisteadlaste toetamist ning seadma eesmärgiks liikmesriikide ergutamise sugudevahelise lõhe kaotamisel, pöörates erilist tähelepanu sooga seotud takistuste ületamisele; rõhutab, et tuleks rakendada eesmärki tõsta naiste osalust programmi- ja nõuandvates komisjonides 40 %-le; kutsub komisjoni üles kehtestama koos Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis sisaldab soolisi näitajaid ja eesmärke, ning jälgima kava rakendamist; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt pideva edasimineku üle meeste ja naiste tasakaalustatud osaluse saavutamiseks raamprogrammis; nõustub, et naiste osaluse suurendamise meetmeid on vaja tõhustada projektide kogu elutsükli jooksul ja et komisjon peaks hoogustama naisteadlaste toetamist ning seadma eesmärgiks liikmesriikide ergutamise sugudevahelise lõhe kaotamisel, pöörates erilist tähelepanu sooga seotud takistuste ületamisele; rõhutab, et tuleks rakendada eesmärki tõsta naiste osalust programmi- ja nõuandvates komisjonides 40 %-le; kutsub komisjoni üles kehtestama koos Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis sisaldab soolisi näitajaid ja eesmärke, ning jälgima kava rakendamist;

| 41. | rõhutab kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega vajadust anda kõikide tasandite teadlastele projektide puhul, mis seda võimaldavad, võimalus lükata uurimistoetuse kasutamine edasi või peatada sellega töötamine rasedus- ja sünnituspuhkuse või isadus- või vanemapuhkuse ajal ning jätta võimalus toetuslepingu kehtivuse pikendamiseks samadel põhjustel, kui on tegemist projektidega, mille puhul aeg ei ole oluline; kutsub liikmesriike üles tagama teadlastele need võimalused; |
| --- | --- |

41.

rõhutab kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega vajadust anda kõikide tasandite teadlastele projektide puhul, mis seda võimaldavad, võimalus lükata uurimistoetuse kasutamine edasi või peatada sellega töötamine rasedus- ja sünnituspuhkuse või isadus- või vanemapuhkuse ajal ning jätta võimalus toetuslepingu kehtivuse pikendamiseks samadel põhjustel, kui on tegemist projektidega, mille puhul aeg ei ole oluline; kutsub liikmesriike üles tagama teadlastele need võimalused;

| 42. | rõhutab, et Euroopa teadusruumi täielikuks elluviimiseks tuleb võtta õigusloomemeetmeid, mis tagavad kõigi ELi osapoolte osalemise riiklikes programmides, annavad kõigile võimaluse osaleda liikmesriikide väljakuulutatud pakkumistel ning ühtlustavad õigusnorme, menetlusi, lepinguid ja hindamiskriteeriume; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et Euroopa teadusruumi täielikuks elluviimiseks tuleb võtta õigusloomemeetmeid, mis tagavad kõigi ELi osapoolte osalemise riiklikes programmides, annavad kõigile võimaluse osaleda liikmesriikide väljakuulutatud pakkumistel ning ühtlustavad õigusnorme, menetlusi, lepinguid ja hindamiskriteeriume;

3. kiht:   turg ja innovatsioon ühiste eesmärkide saavutamiseks

| 43. | see kiht on tasand innovaatiliste toodete ja teenuste turuosa suurendamiseks ning üldiste hüvede loomiseks; tööstusel, sealhulgas innovaatilistel VKEdel on siinkohal otsustav roll, mis seisneb uudsete toodete, teenuste ja protsesside väljaarendamises; |
| --- | --- |

43.

see kiht on tasand innovaatiliste toodete ja teenuste turuosa suurendamiseks ning üldiste hüvede loomiseks; tööstusel, sealhulgas innovaatilistel VKEdel on siinkohal otsustav roll, mis seisneb uudsete toodete, teenuste ja protsesside väljaarendamises;

| 44. | võttes arvesse vajadust stimuleerida noorte osalemist teadus- ja innovatsioonitegevuses ja toetada noori ettevõtjaid, kes osalevad teadus- ja arendustegevuses ja innovatsioonis ning kasutavad selle tulemusi oma kohalike ja piirkondlike kogukondade majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks, kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Erasmuse programmi noortele ettevõtjatele, seda ka tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis, ning suurendama nimetatud programmile ette nähtud rahastamist; |
| --- | --- |

44.

võttes arvesse vajadust stimuleerida noorte osalemist teadus- ja innovatsioonitegevuses ja toetada noori ettevõtjaid, kes osalevad teadus- ja arendustegevuses ja innovatsioonis ning kasutavad selle tulemusi oma kohalike ja piirkondlike kogukondade majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks, kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Erasmuse programmi noortele ettevõtjatele, seda ka tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis, ning suurendama nimetatud programmile ette nähtud rahastamist;

| 45. | tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde kaasamisele, et võimaldada uusi ideid ja võimalusi nende tekkides paindlikult ja tõhusalt ära kasutada ning luua uusi võimalusi innovatsiooniks; rõhutab, et VKEde valdkonnapõhine määratlemine on nende eduka ühises strateegilises raamistikus osalemise eeltingimuseks; märgib lisaks, et innovatsioonialase tegevuse edukus sõltub ka juhtkonna oskustest ja kogemusest; |
| --- | --- |

45.

tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde kaasamisele, et võimaldada uusi ideid ja võimalusi nende tekkides paindlikult ja tõhusalt ära kasutada ning luua uusi võimalusi innovatsiooniks; rõhutab, et VKEde valdkonnapõhine määratlemine on nende eduka ühises strateegilises raamistikus osalemise eeltingimuseks; märgib lisaks, et innovatsioonialase tegevuse edukus sõltub ka juhtkonna oskustest ja kogemusest;

| 46. | rõhutab vajadust parandada VKEde juurdepääsu teadusuuringutele ja innovatsiooniteenustele kohalikul ja Euroopa tasandil; on seisukohal, et edukad programmid, nagu Eurostars, on võimaldanud omandada olulise kogemuse innovaatiliste ettevõtete vajadustele reageerimise valdkonnas ning seega tuleks neid tõhustada; kutsub üles jõupingutustele kõigil tasanditel, et leida innovaatilised lahendused avaliku sektori konkreetsete vajaduste jaoks, kaasates selleks väikeettevõtted ideevõistlustesse, mis lõpevad lühiajaliste arenduslepingutega; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust parandada VKEde juurdepääsu teadusuuringutele ja innovatsiooniteenustele kohalikul ja Euroopa tasandil; on seisukohal, et edukad programmid, nagu Eurostars, on võimaldanud omandada olulise kogemuse innovaatiliste ettevõtete vajadustele reageerimise valdkonnas ning seega tuleks neid tõhustada; kutsub üles jõupingutustele kõigil tasanditel, et leida innovaatilised lahendused avaliku sektori konkreetsete vajaduste jaoks, kaasates selleks väikeettevõtted ideevõistlustesse, mis lõpevad lühiajaliste arenduslepingutega;

| 47. | selles kihis katavad rahastamiskava Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kaudu eraldatud ELi rahastamisvahendid, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga seotud rahastamisvahendid, EIFi poolt krediidikvaliteedi parandamise võimalus, EIP erilaenud (peamiselt alla 50 miljoni euro maksumusega projektide korral) ja koostöö ettevõtlusega seotud struktuurifondidega; ELi innovatsioonipoliitika rahastamises on siiski üks puuduv lüli: asjakohased rahastamisvahendid, mis vastavad VKEde eripäradele; usub, et Euroopa teadusruumile tuleks suuresti kasuks, pärast mõjuhinnangu nõuetekohast arvessevõtmist, ELi VKEde investeerimispanga loomine, mis võiks toimida EIP täielikult VKEde innovatsiooniprojektidele pühendunud eriharuna; |
| --- | --- |

47.

selles kihis katavad rahastamiskava Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kaudu eraldatud ELi rahastamisvahendid, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga seotud rahastamisvahendid, EIFi poolt krediidikvaliteedi parandamise võimalus, EIP erilaenud (peamiselt alla 50 miljoni euro maksumusega projektide korral) ja koostöö ettevõtlusega seotud struktuurifondidega; ELi innovatsioonipoliitika rahastamises on siiski üks puuduv lüli: asjakohased rahastamisvahendid, mis vastavad VKEde eripäradele; usub, et Euroopa teadusruumile tuleks suuresti kasuks, pärast mõjuhinnangu nõuetekohast arvessevõtmist, ELi VKEde investeerimispanga loomine, mis võiks toimida EIP täielikult VKEde innovatsiooniprojektidele pühendunud eriharuna;

| 48. | tuletab meelde, et Euroopa Teadusnõukogu on ennast tõestanud edukana ja Euroopa teadusruumi tugevdava elemendina; rõhutab vajadust kitsama fookusega ja seetõttu rohkem koondatud ja väiksema eelarvega teadus- ja innovaatikakogukondade võrgustiku järele, mis lisaks võimaldab ka VKEde suuremat osalust, sest iga-aastased osaluskulud on väiksemad; usub, et need väiksemad teadus- ja innovaatikakogukonnad võivad moodustada ühe kindla koondumispunkti ELis, kus kogu ELi teadlased saavad kohtuda ja mis võimaldaks neil maailmaturul konkurentsivõimelisem olla; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et Euroopa Teadusnõukogu on ennast tõestanud edukana ja Euroopa teadusruumi tugevdava elemendina; rõhutab vajadust kitsama fookusega ja seetõttu rohkem koondatud ja väiksema eelarvega teadus- ja innovaatikakogukondade võrgustiku järele, mis lisaks võimaldab ka VKEde suuremat osalust, sest iga-aastased osaluskulud on väiksemad; usub, et need väiksemad teadus- ja innovaatikakogukonnad võivad moodustada ühe kindla koondumispunkti ELis, kus kogu ELi teadlased saavad kohtuda ja mis võimaldaks neil maailmaturul konkurentsivõimelisem olla;

| 49. | on arvamusel, et VKEde programmides osaluse suurendamiseks tuleks kaaluda järgmisi rahastamisvahendeid ja meetmeid:






  — | sooduslaenud, mis projekti edu korral tagasi makstakse, välja arvatud halduskulud; |
| --- | --- | --- |

49.

on arvamusel, et VKEde programmides osaluse suurendamiseks tuleks kaaluda järgmisi rahastamisvahendeid ja meetmeid:

—

sooduslaenud, mis projekti edu korral tagasi makstakse, välja arvatud halduskulud;

| — | jõupingutused VKEde terviklikuks rahastamiseks (eriti algusfaasis), mis hõlmab kogu innovatsioonitsükli, sealhulgas teadus- ja arendusteenustele juurdepääs ning nõustamine; |
| --- | --- |

—

jõupingutused VKEde terviklikuks rahastamiseks (eriti algusfaasis), mis hõlmab kogu innovatsioonitsükli, sealhulgas teadus- ja arendusteenustele juurdepääs ning nõustamine;

| — | riskijagamisrahastu rakendamine sellisel viisil, et riiklike vahendajate kaudu on võimalik vahendite andmine väikses ulatuses; |
| --- | --- |

—

riskijagamisrahastu rakendamine sellisel viisil, et riiklike vahendajate kaudu on võimalik vahendite andmine väikses ulatuses;

| — | hõlpsam juurdepääs riskikapitalile; |
| --- | --- |

—

hõlpsam juurdepääs riskikapitalile;

| — | VKEde suurem osalus teadusuuringute kavade kehtestamisel; |
| --- | --- |

—

VKEde suurem osalus teadusuuringute kavade kehtestamisel;

| 50. | nõuab, et katsetataks uusi ja innovaatilisi rahastamismeetodeid, näiteks ELi projekti võlakirju ja innovatsioonikuponge, mis võimaldaksid ettevõtetel kasutada neid ressursse otse akrediteeritud uurimiskeskustes; kõnealustele kupongidele ei tuleks kohaldada kuluaruandlust, sest nende kasutamist tõendaksid keskused, kus kuponge kulutatakse; lisab, et akrediteeritud keskused võiks luua liikmesriigi või piirkondlikul tasandil, ja need kinnitaks Euroopa institutsioon, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskus; on seisukohal, et Teadusuuringute Ühiskeskuse panus raamprogrammi alusel toimuvasse innovatsioonitegevusse peaks sisaldama tõhustatud koostööd tööstusega; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et katsetataks uusi ja innovaatilisi rahastamismeetodeid, näiteks ELi projekti võlakirju ja innovatsioonikuponge, mis võimaldaksid ettevõtetel kasutada neid ressursse otse akrediteeritud uurimiskeskustes; kõnealustele kupongidele ei tuleks kohaldada kuluaruandlust, sest nende kasutamist tõendaksid keskused, kus kuponge kulutatakse; lisab, et akrediteeritud keskused võiks luua liikmesriigi või piirkondlikul tasandil, ja need kinnitaks Euroopa institutsioon, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskus; on seisukohal, et Teadusuuringute Ühiskeskuse panus raamprogrammi alusel toimuvasse innovatsioonitegevusse peaks sisaldama tõhustatud koostööd tööstusega;

| 51. | tervitab ELi väikeettevõtjate innovatsioonialase teadustegevuse programmi, mille eesmärk on selgitada välja tehnoloogiaga seotud lahendust nõudvad probleemid avalikus sektoris ja rahastada teadus- ja arendusprojekte, et töötada välja uusi lahendusi nii vanadele kui ka esilekerkivatele probleemidele. |
| --- | --- |

51.

tervitab ELi väikeettevõtjate innovatsioonialase teadustegevuse programmi, mille eesmärk on selgitada välja tehnoloogiaga seotud lahendust nõudvad probleemid avalikus sektoris ja rahastada teadus- ja arendusprojekte, et töötada välja uusi lahendusi nii vanadele kui ka esilekerkivatele probleemidele.

*

* *

| 52. | on seisukohal, et mitte kogu innovatsioon ei põhine teadusel ja et mitte kogu teadustegevuse eesmärk ei ole innovatsioon; usub seetõttu, et kavandatud ümberkorraldamine peaks hõlmama tervet innovatsioonitsüklit, ideest turuni, kaasa arvatud mittetehnoloogilist, ökoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni; on arvamusel, et see peaks hõlmama innovatiivsete tavade edendamist (nt innovatiivne ja kommertskasutusele eelnev hange, ergutusauhinnad, intellektuaalomandi õigusi käsitlev poliitika ja juhtivate turgude algatused) ja nende laialdase leviku soodustamist; tuletab meelde, et standardiseerimist peaks võtma arvesse suurte probleemidega tegeledes ja ühise strateegilise raamistiku prioriteetsete valdkondade kujundamisel, kuid see ei peaks olema uus eraldiseisev vahend või tegevus; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et mitte kogu innovatsioon ei põhine teadusel ja et mitte kogu teadustegevuse eesmärk ei ole innovatsioon; usub seetõttu, et kavandatud ümberkorraldamine peaks hõlmama tervet innovatsioonitsüklit, ideest turuni, kaasa arvatud mittetehnoloogilist, ökoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni; on arvamusel, et see peaks hõlmama innovatiivsete tavade edendamist (nt innovatiivne ja kommertskasutusele eelnev hange, ergutusauhinnad, intellektuaalomandi õigusi käsitlev poliitika ja juhtivate turgude algatused) ja nende laialdase leviku soodustamist; tuletab meelde, et standardiseerimist peaks võtma arvesse suurte probleemidega tegeledes ja ühise strateegilise raamistiku prioriteetsete valdkondade kujundamisel, kuid see ei peaks olema uus eraldiseisev vahend või tegevus;

| 53. | võtab teadmiseks konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi senise edu ja rõhutab, et programmi jätkumine ja laiendamine on vältimatult vajalik, eelkõige selleks, et tugevdada uuenduslikke VKEsid kui Euroopa majanduse mootorit; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi senise edu ja rõhutab, et programmi jätkumine ja laiendamine on vältimatult vajalik, eelkõige selleks, et tugevdada uuenduslikke VKEsid kui Euroopa majanduse mootorit;

| 54. | rõhutab siiski, et mõned konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi vahendid võiksid kujuneda tulevase raamprogrammi loomulikuks jätkuks, tagades Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide järjepidevuse; on seisukohal, et raamprogrammi projektide raames välja töötatud tehnoloogiat võiks laiendada innovaatilistele projektidele:






  — | levitades selle kasutamist erinevates tööstus- ja teenindussektorites; |
| --- | --- | --- |

54.

rõhutab siiski, et mõned konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi vahendid võiksid kujuneda tulevase raamprogrammi loomulikuks jätkuks, tagades Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide järjepidevuse; on seisukohal, et raamprogrammi projektide raames välja töötatud tehnoloogiat võiks laiendada innovaatilistele projektidele:

—

levitades selle kasutamist erinevates tööstus- ja teenindussektorites;

| — | tuues turule muid täiendavaid rakendusi sidusvaldkondades; |
| --- | --- |

—

tuues turule muid täiendavaid rakendusi sidusvaldkondades;

| 55. | tuletab meelde, et uurimis-, teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitöö väga konkurentsitihe olemus ning kohaliku teadus- ja innovatsioonivõime arendamise säilimine sõltub teatud määral dubleerimise ja killustamise esinemisest, ilma milleta oleks teaduskoostöö ohus; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et uurimis-, teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitöö väga konkurentsitihe olemus ning kohaliku teadus- ja innovatsioonivõime arendamise säilimine sõltub teatud määral dubleerimise ja killustamise esinemisest, ilma milleta oleks teaduskoostöö ohus;

| 56. | rõhutab, et erainvesteeringute paremaks ligimeelitamiseks ja tagamaks, et teadus- ja arendustegevus aitab kõige tõhusamal viisil parandada Euroopa konkurentsivõimet, tuleks raamprogrammis võtta asjakohased meetmed tugeva ja tõhusa reguleeriva raamistiku kehtestamiseks, et kaitsta intellektuaalse omandi õigusi teadustegevuse varajases faasis; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et erainvesteeringute paremaks ligimeelitamiseks ja tagamaks, et teadus- ja arendustegevus aitab kõige tõhusamal viisil parandada Euroopa konkurentsivõimet, tuleks raamprogrammis võtta asjakohased meetmed tugeva ja tõhusa reguleeriva raamistiku kehtestamiseks, et kaitsta intellektuaalse omandi õigusi teadustegevuse varajases faasis;

| 57. | julgustab tungivalt rakendama koolitusprogramme kõikide võimalike osalejate jaoks, eriti juhtimiseeskirjade rakendamise valdkonnas, ning palub komisjonil välja töötada projektide valimise, hindamise ja kontrollimise kriteeriumid, pidades silmas tipptasemele tõusu tingimusi; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks ennetavaid meetmeid, et aidata eelkõige alaesindatud liikmesriikide avalik-õiguslikel asutustel parandada oma juhtimissüsteemi, ning korraldaks selleks hindamisi ja esitaks kõnealustele asutustele soovitusi rahastamistaotluste ja projektijuhtimise parandamiseks; |
| --- | --- |

57.

julgustab tungivalt rakendama koolitusprogramme kõikide võimalike osalejate jaoks, eriti juhtimiseeskirjade rakendamise valdkonnas, ning palub komisjonil välja töötada projektide valimise, hindamise ja kontrollimise kriteeriumid, pidades silmas tipptasemele tõusu tingimusi; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks ennetavaid meetmeid, et aidata eelkõige alaesindatud liikmesriikide avalik-õiguslikel asutustel parandada oma juhtimissüsteemi, ning korraldaks selleks hindamisi ja esitaks kõnealustele asutustele soovitusi rahastamistaotluste ja projektijuhtimise parandamiseks;

| 58. | kordab uuesti, et Euroopa teadustegevuse rahastamise juhtimise lihtsustamine eeldab tohutut edasiminekut; on arvamusel, et lihtsustamisel on otsustavaks elemendiks üleminek praeguselt kontrollipõhiselt lähenemisviisilt rohkem usaldusel põhinevale ja riskide suhtes tolerantsemale lähenemisviisile, mis oleks eriti kasulik VKEdele; nõuab kõigi kindlakstehtud lihtsustamismeetmete rakendamist uues ühises strateegilises raamistikus, sealhulgas suuremat aktsepteeritavat vigade esinemise riski määra, tavapäraste raamatupidamistavade laialdast aktsepteerimist, ühekordsete summeeritud ja kindlasummaliste väljamaksete kasutamist (vabatahtlikult), taotlemise ja lepingu sõlmimise menetluste ning eelmaksete tegemise ja kulude toetuskõlblikkuse eeskirjade lihtsustamist, finants- ja teadusaruandluse nõuete olulist vähendamist, lepinguni jõudmise aja lühendamist maksimaalselt kuue kuuni ning uurimistoetuse määramise tähtaja ja väljamaksmistähtaja olulist lühendamist, ning osalejatele rohkem paindlikkust projektide korraldamisel ja juhtimisel ning partnerite valikul; |
| --- | --- |

58.

kordab uuesti, et Euroopa teadustegevuse rahastamise juhtimise lihtsustamine eeldab tohutut edasiminekut; on arvamusel, et lihtsustamisel on otsustavaks elemendiks üleminek praeguselt kontrollipõhiselt lähenemisviisilt rohkem usaldusel põhinevale ja riskide suhtes tolerantsemale lähenemisviisile, mis oleks eriti kasulik VKEdele; nõuab kõigi kindlakstehtud lihtsustamismeetmete rakendamist uues ühises strateegilises raamistikus, sealhulgas suuremat aktsepteeritavat vigade esinemise riski määra, tavapäraste raamatupidamistavade laialdast aktsepteerimist, ühekordsete summeeritud ja kindlasummaliste väljamaksete kasutamist (vabatahtlikult), taotlemise ja lepingu sõlmimise menetluste ning eelmaksete tegemise ja kulude toetuskõlblikkuse eeskirjade lihtsustamist, finants- ja teadusaruandluse nõuete olulist vähendamist, lepinguni jõudmise aja lühendamist maksimaalselt kuue kuuni ning uurimistoetuse määramise tähtaja ja väljamaksmistähtaja olulist lühendamist, ning osalejatele rohkem paindlikkust projektide korraldamisel ja juhtimisel ning partnerite valikul;

| 59. | on veendunud, et lihtsustamine võimaldaks vähendada rahastamismäärade kombinatsioone ja kaudsete kulude määramise meetodeid kõigi rahastamisskeemide puhul, kaotamata siiski ülikoolide, teadusorganisatsioonide ja tööstuse suhtes kohaldatavat diferentseerimist; |
| --- | --- |

59.

on veendunud, et lihtsustamine võimaldaks vähendada rahastamismäärade kombinatsioone ja kaudsete kulude määramise meetodeid kõigi rahastamisskeemide puhul, kaotamata siiski ülikoolide, teadusorganisatsioonide ja tööstuse suhtes kohaldatavat diferentseerimist;

| 60. | soovitab määratleda piiratud kogumi ühtseid eeskirju (haldus-, finants- ja korralduslikud eeskirjad) ja põhimõtteid, mida on kerge tõlgendada ning mis kehtiksid kõigi ELi teadus-, arendus- ja innovatsiooniprogrammide ja rahastamisvahendite korral; |
| --- | --- |

60.

soovitab määratleda piiratud kogumi ühtseid eeskirju (haldus-, finants- ja korralduslikud eeskirjad) ja põhimõtteid, mida on kerge tõlgendada ning mis kehtiksid kõigi ELi teadus-, arendus- ja innovatsiooniprogrammide ja rahastamisvahendite korral;

| 61. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu Euroopa teadusprogrammidele, näiteks looma ühist kontaktpunkti, lähtuma põhimõttest „üks projekt – üks dokument” ning asutama heade tavade vahetamise foorumi; kordab sellega seoses, et oleks vaja kergesti kättesaadavat ühtset kontaktpunkti, kus potentsiaalsed osalejad saaksid taotleda nõustamist ja rahalist toetust; kritiseerib praegust puudulikku läbipaistvust ja teavet eelseisvate teadusprojektide konkursikutsete valdkonnas, mille tõttu teadlased ja asutused ei suuda end nõuetekohaselt ette valmistada ja ei saa seega osaleda; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu Euroopa teadusprogrammidele, näiteks looma ühist kontaktpunkti, lähtuma põhimõttest „üks projekt – üks dokument” ning asutama heade tavade vahetamise foorumi; kordab sellega seoses, et oleks vaja kergesti kättesaadavat ühtset kontaktpunkti, kus potentsiaalsed osalejad saaksid taotleda nõustamist ja rahalist toetust; kritiseerib praegust puudulikku läbipaistvust ja teavet eelseisvate teadusprojektide konkursikutsete valdkonnas, mille tõttu teadlased ja asutused ei suuda end nõuetekohaselt ette valmistada ja ei saa seega osaleda;

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et järjekindel poliitika Euroopa teadmistepõhise ühiskonna loomiseks eeldab hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste seoste tugevdamist; rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks käsitlema ja integreerima kogu teadmisteahela näiteks infrastruktuuri arengu, standardiseerimise, koolitusprogrammide ja võtmetehnoloogiate arendamist toetavate meetme kaudu; ergutab koostööd ülikoolide, ettevõtete ja uurimisinstituutide vahel ning on veendunud, et teadmiste ja tehnoloogia siire on otsustava tähtsusega; palub eraldada vahendid, et soodustada tehnoloogiasiiret teadusest tööstuslikku rakendusse nii teenuste- kui ka tootmissektoris; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et järjekindel poliitika Euroopa teadmistepõhise ühiskonna loomiseks eeldab hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste seoste tugevdamist; rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks käsitlema ja integreerima kogu teadmisteahela näiteks infrastruktuuri arengu, standardiseerimise, koolitusprogrammide ja võtmetehnoloogiate arendamist toetavate meetme kaudu; ergutab koostööd ülikoolide, ettevõtete ja uurimisinstituutide vahel ning on veendunud, et teadmiste ja tehnoloogia siire on otsustava tähtsusega; palub eraldada vahendid, et soodustada tehnoloogiasiiret teadusest tööstuslikku rakendusse nii teenuste- kui ka tootmissektoris;

| 63. | nõuab suuremat valitsustevahelist osalemist vastavalt ühise kavandamise meetmetele, mis tugevdaks koostööd teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas kogu Euroopas; |
| --- | --- |

63.

nõuab suuremat valitsustevahelist osalemist vastavalt ühise kavandamise meetmetele, mis tugevdaks koostööd teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas kogu Euroopas;

| 64. | rõhutab ühiste tehnoloogiaalgatuste ja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tähtsust ning soovitab kõigile avaliku ja erasektori partnerlustele välja pakkuda konkreetse ühise raamistiku, mille tingimused on kõigile lihtsad ja selged ning milles era- ja avaliku sektori rollid selgelt eristuvad; rõhutab vajadust võtta tõhusaid meetmeid, et parandada läbipaistvust ning VKEde ja avaliku teadussektori juurdepääsu kõnealustele vahenditele; palub komisjonil teostada praegu toimivate avaliku ja erasektori partnerluste eri vormide edenemise, mõju ja asjakohasuse põhjalik analüüs, enne kui ta olemasolevaid partnerlusvorme kindlustama või uute loomist toetama hakkab, et parandada partnerluste juhtimist ja tagada mitmesuguste sidusrühmade ulatuslikum kaasamine teadusuuringute kava koostamisse ning juurdepääs uustulnukatele; on veendunud, et need vahendid peavad selgelt lähtuma üldsuse prioriteetsetest eesmärkidest (väärtustama ühiskondlikku kasu ja jätkusuutlikkust) ning kaasama erainvesteeringuid; |
| --- | --- |

64.

rõhutab ühiste tehnoloogiaalgatuste ja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tähtsust ning soovitab kõigile avaliku ja erasektori partnerlustele välja pakkuda konkreetse ühise raamistiku, mille tingimused on kõigile lihtsad ja selged ning milles era- ja avaliku sektori rollid selgelt eristuvad; rõhutab vajadust võtta tõhusaid meetmeid, et parandada läbipaistvust ning VKEde ja avaliku teadussektori juurdepääsu kõnealustele vahenditele; palub komisjonil teostada praegu toimivate avaliku ja erasektori partnerluste eri vormide edenemise, mõju ja asjakohasuse põhjalik analüüs, enne kui ta olemasolevaid partnerlusvorme kindlustama või uute loomist toetama hakkab, et parandada partnerluste juhtimist ja tagada mitmesuguste sidusrühmade ulatuslikum kaasamine teadusuuringute kava koostamisse ning juurdepääs uustulnukatele; on veendunud, et need vahendid peavad selgelt lähtuma üldsuse prioriteetsetest eesmärkidest (väärtustama ühiskondlikku kasu ja jätkusuutlikkust) ning kaasama erainvesteeringuid;

| 65. | rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks olema atraktiivne rahastamismehhanism nii avaliku kui ka erasektori osalejatele (sealhulgas valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid); on arvamusel, et kõigil ulatusliku mõjuga teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektides osalejatel peaks olema otsustav roll prioriteetide arutelus ja juurdepääs teadusinfrastruktuurile; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks olema atraktiivne rahastamismehhanism nii avaliku kui ka erasektori osalejatele (sealhulgas valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid); on arvamusel, et kõigil ulatusliku mõjuga teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektides osalejatel peaks olema otsustav roll prioriteetide arutelus ja juurdepääs teadusinfrastruktuurile;

Mõned suunised järgmise raamprogrammi jaoks

| 66. | pooldab teaduspõhise lähenemisviisi omaksvõtmist ja nõuab usalduspõhist suhtumist teadlastesse ja suuremat riskitolerantsi osalejate suhtes kõikides rahastamissüsteemi etappides, muu hulgas teaduse ja innovatsiooni väärtustamist; nõuab järgmises raamprogrammis akadeemilisele teadustegevusele asjakohast rahastamismudelit; |
| --- | --- |

66.

pooldab teaduspõhise lähenemisviisi omaksvõtmist ja nõuab usalduspõhist suhtumist teadlastesse ja suuremat riskitolerantsi osalejate suhtes kõikides rahastamissüsteemi etappides, muu hulgas teaduse ja innovatsiooni väärtustamist; nõuab järgmises raamprogrammis akadeemilisele teadustegevusele asjakohast rahastamismudelit;

| 67. | usub, et ühine strateegiline raamistik ei peaks piirduma vaid teadustegevusest lähtuva või tehnoloogiapõhise innovatsiooniga, vaid et see peaks toetama erinevaid innovatsiooniallikaid; juhib tähelepanu sellele, et paljud ettevõtted – eelkõige VKEd – kasutavad muid innovatsiooniallikaid, milleks on näiteks kliendid, turud, kasutajad ning eelkõige töötajad ise, ning et sellisel kujul innovatsioon on sageli praktilisema iseloomuga ja suunatud protsesside, teenuste või toodetega seotud konkreetsete probleemide lahendamisele, kuna pakutud lahendused tulevad sageli töötajatelt, kes on tootmisprotsessile, turgudele ja klientidele kõige lähemal; on seetõttu arvamusel, et EL peaks ühtlasi tõhustama kasutamisele suunatud, töötajatest lähtuvat innovatsiooni; |
| --- | --- |

67.

usub, et ühine strateegiline raamistik ei peaks piirduma vaid teadustegevusest lähtuva või tehnoloogiapõhise innovatsiooniga, vaid et see peaks toetama erinevaid innovatsiooniallikaid; juhib tähelepanu sellele, et paljud ettevõtted – eelkõige VKEd – kasutavad muid innovatsiooniallikaid, milleks on näiteks kliendid, turud, kasutajad ning eelkõige töötajad ise, ning et sellisel kujul innovatsioon on sageli praktilisema iseloomuga ja suunatud protsesside, teenuste või toodetega seotud konkreetsete probleemide lahendamisele, kuna pakutud lahendused tulevad sageli töötajatelt, kes on tootmisprotsessile, turgudele ja klientidele kõige lähemal; on seetõttu arvamusel, et EL peaks ühtlasi tõhustama kasutamisele suunatud, töötajatest lähtuvat innovatsiooni;

| 68. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks algatuse Horizon 2020 üldkulude läbivaatamise; palub komisjonil seetõttu analüüsida, kui suure osa moodustavad seitsmenda raamprogrammi üldkulud, ja esitada ettepanekud nende võimalikult madalal hoidmiseks; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks algatuse Horizon 2020 üldkulude läbivaatamise; palub komisjonil seetõttu analüüsida, kui suure osa moodustavad seitsmenda raamprogrammi üldkulud, ja esitada ettepanekud nende võimalikult madalal hoidmiseks;

| 69. | nõuab, et raamprogrammi keskmesse jääks koostöö teadusuuringute valdkonnas (praegune koostööprogramm), mis tõhustaks koostoimet, et suurendada ja kiirendada suurepärase rahvusvahelise reputatsiooniga, nii EList kui väljastpoolt pärit partneritega koostöös läbi viidud uurimisprojektide mõju ja selle levikut; on arvamusel, et koostöös toimuvate teadusuuringute rahastamine peaks olema temaatiliselt paindlikum (laiemad pakkumiskonkursid) ja korralduselt kasutajasõbralikum, et tõmmata ligi väljapaistvaid teadlasi ja vastata nii suurte konsortsiumide kui ka väiksemate rühmituste vajadustele; on arvamusel, et hõlmata tuleb kogu innovatsiooniahel alates teadusuuringutest kuni ulatuslike katse- ja näidisprojektideni, ning näha ette konkreetne eraldi eelarve sektoritele, kus on välja töötatud strateegiline nägemus ühiskondlike probleemide lahendamiseks, vajaduse korral koos pikaajaliste investeerimistsüklitega; |
| --- | --- |

69.

nõuab, et raamprogrammi keskmesse jääks koostöö teadusuuringute valdkonnas (praegune koostööprogramm), mis tõhustaks koostoimet, et suurendada ja kiirendada suurepärase rahvusvahelise reputatsiooniga, nii EList kui väljastpoolt pärit partneritega koostöös läbi viidud uurimisprojektide mõju ja selle levikut; on arvamusel, et koostöös toimuvate teadusuuringute rahastamine peaks olema temaatiliselt paindlikum (laiemad pakkumiskonkursid) ja korralduselt kasutajasõbralikum, et tõmmata ligi väljapaistvaid teadlasi ja vastata nii suurte konsortsiumide kui ka väiksemate rühmituste vajadustele; on arvamusel, et hõlmata tuleb kogu innovatsiooniahel alates teadusuuringutest kuni ulatuslike katse- ja näidisprojektideni, ning näha ette konkreetne eraldi eelarve sektoritele, kus on välja töötatud strateegiline nägemus ühiskondlike probleemide lahendamiseks, vajaduse korral koos pikaajaliste investeerimistsüklitega;

| 70. | suhtub skeptiliselt teaduse tippkeskuste võrgustike loomiseks ja konverentside ning ürituste korraldamiseks eraldatud vahendite kasutamise tõhususse ning nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni elektroonilise võrgustumise meetmete tugevdamist ning teadusuuringute tulemuste levitamist interneti kaudu; |
| --- | --- |

70.

suhtub skeptiliselt teaduse tippkeskuste võrgustike loomiseks ja konverentside ning ürituste korraldamiseks eraldatud vahendite kasutamise tõhususse ning nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni elektroonilise võrgustumise meetmete tugevdamist ning teadusuuringute tulemuste levitamist interneti kaudu;

| 71. | väljendab oma kahtlust selle üle, kas iga taotlusvooru tulemusel tuleks rahastada vaid ühtainust projekti, kuna tulemuseks on teiste ettevalmistusele ja hindamisele kulunud vahendite raiskamine ning suurepäraste ideede rahastamata jätmine; kutsub komisjoni üles uurima võimalust rahastada ka teisi väga häid ideesid, mis ei osutunud väljavalituks, uuringutele eraldatava täiendava eelarve kaudu (teadustöö vahendid), mis hõlmab ka liikmesriikide vahendeid, piirkondlikke ja struktuurifonde; |
| --- | --- |

71.

väljendab oma kahtlust selle üle, kas iga taotlusvooru tulemusel tuleks rahastada vaid ühtainust projekti, kuna tulemuseks on teiste ettevalmistusele ja hindamisele kulunud vahendite raiskamine ning suurepäraste ideede rahastamata jätmine; kutsub komisjoni üles uurima võimalust rahastada ka teisi väga häid ideesid, mis ei osutunud väljavalituks, uuringutele eraldatava täiendava eelarve kaudu (teadustöö vahendid), mis hõlmab ka liikmesriikide vahendeid, piirkondlikke ja struktuurifonde;

| 72. | nõuab valdkondadevahelise ja -ülese teadustegevuse konsolideerimist ja teadustegevuse sotsiaalse mõõtme tunnustamist; tuletab sellega seoses meelde, et peamisi ühiskondlikke probleeme ei saa lahendada ainult tehnoloogiliste lahenduste abil, vaid selleks tuleks kasutada ka Euroopa teadusuuringuid sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas ning sotsiaalset innovatsiooni, mis jäävad endiselt otsustava tähtsusega vahendiks kõnealuste probleemide lahendamisel; on seetõttu arvamusel, et ühise strateegilise raamistiku puhul tuleb tagada ühiskonna-, majandus- ja humanitaarteaduste iseseisev teemavaldkond ja selle kaasamine olulise komponendina kõigisse kavakohastesse meetmetesse; |
| --- | --- |

72.

nõuab valdkondadevahelise ja -ülese teadustegevuse konsolideerimist ja teadustegevuse sotsiaalse mõõtme tunnustamist; tuletab sellega seoses meelde, et peamisi ühiskondlikke probleeme ei saa lahendada ainult tehnoloogiliste lahenduste abil, vaid selleks tuleks kasutada ka Euroopa teadusuuringuid sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas ning sotsiaalset innovatsiooni, mis jäävad endiselt otsustava tähtsusega vahendiks kõnealuste probleemide lahendamisel; on seetõttu arvamusel, et ühise strateegilise raamistiku puhul tuleb tagada ühiskonna-, majandus- ja humanitaarteaduste iseseisev teemavaldkond ja selle kaasamine olulise komponendina kõigisse kavakohastesse meetmetesse;

| 73. | et suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna huvi ja kaasatust, nõuab teema „Teadus ühiskonnas“ jätkamist nii eraldiseisvalt kui ka horisontaalse laiendamisega, et vastata ühiskonna peamistele probleemidele; usub, et komisjon peaks toetama eetikasuuniste edasist väljatöötamist ja laiemat levitamist ning edendama kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahendite edasist väljatöötamist; |
| --- | --- |

73.

et suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna huvi ja kaasatust, nõuab teema „Teadus ühiskonnas“ jätkamist nii eraldiseisvalt kui ka horisontaalse laiendamisega, et vastata ühiskonna peamistele probleemidele; usub, et komisjon peaks toetama eetikasuuniste edasist väljatöötamist ja laiemat levitamist ning edendama kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahendite edasist väljatöötamist;

| 74. | nõuab, et teadustegevuse prioriteedid ja eesmärgid kehtestataks läbipaistvamalt ja osalevamal viisil, kaasates tasakaalustatumalt teaduskogukonna, teadlased (ka väiksematest teadusorganisatsioonidest), avalik-õigusliku sektori, kodanikuühiskonna organisatsioonid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; nõuab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadlaste vahel spetsiaalse dialoogiplatvormi loomist, et arutada teadustegevuse prioriteete konkreetsetes sektorites; usub, et edendada tuleks ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning teadlaste vahelise tihedama koostöö platvorme; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et teadustegevuse prioriteedid ja eesmärgid kehtestataks läbipaistvamalt ja osalevamal viisil, kaasates tasakaalustatumalt teaduskogukonna, teadlased (ka väiksematest teadusorganisatsioonidest), avalik-õigusliku sektori, kodanikuühiskonna organisatsioonid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; nõuab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadlaste vahel spetsiaalse dialoogiplatvormi loomist, et arutada teadustegevuse prioriteete konkreetsetes sektorites; usub, et edendada tuleks ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning teadlaste vahelise tihedama koostöö platvorme;

| 75. | usub, et tähtis ei ole mitte üksnes konkreetsete teadusprogrammide majanduslik, vaid ka ühiskondlik, eetiline ja kestlikkust puudutav hindamine, mida tuleb parandada ja nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil laiemalt edendada; toetab komisjoni algatusi selles valdkonnas, näiteks teadus- ja uuendustegevuse vastutustundlike põhimõtete väljatöötamist, ning innustab neid edendama ja kasutusele võtma; |
| --- | --- |

75.

usub, et tähtis ei ole mitte üksnes konkreetsete teadusprogrammide majanduslik, vaid ka ühiskondlik, eetiline ja kestlikkust puudutav hindamine, mida tuleb parandada ja nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil laiemalt edendada; toetab komisjoni algatusi selles valdkonnas, näiteks teadus- ja uuendustegevuse vastutustundlike põhimõtete väljatöötamist, ning innustab neid edendama ja kasutusele võtma;

| 76. | nõuab tasakaalu hoidmist alt-üles (koostöö näiteks kehtivas tulevikutehnoloogiate skeemis) ja ülevalt alla suunatud projektide vahel (suured ühiskonna probleemid) ning väiksemate alt-üles suunatud projektide ja koostöös toimuvate teadusuuringute hõlbustamist; on seisukohal, et madalamad sisenemistõkked koostööprojektide korral aitaks kaasa suuremale teaduslikule suutlikkusele; on arvamusel, et strateegilised prioriteedid peavad olema seotud esilekerkinud probleemidega; palub komisjonil teostada uuring alt-üles ja ülevalt alla projektide vahelise ideaalse tasakaalu leidmiseks nii ühiskondlikust kui finantsaspektist; rõhutab, et teadusuuringute kava koostamisel on vaja teha koostööd teadlaste, tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajatega ning nendega konsulteerida; |
| --- | --- |

76.

nõuab tasakaalu hoidmist alt-üles (koostöö näiteks kehtivas tulevikutehnoloogiate skeemis) ja ülevalt alla suunatud projektide vahel (suured ühiskonna probleemid) ning väiksemate alt-üles suunatud projektide ja koostöös toimuvate teadusuuringute hõlbustamist; on seisukohal, et madalamad sisenemistõkked koostööprojektide korral aitaks kaasa suuremale teaduslikule suutlikkusele; on arvamusel, et strateegilised prioriteedid peavad olema seotud esilekerkinud probleemidega; palub komisjonil teostada uuring alt-üles ja ülevalt alla projektide vahelise ideaalse tasakaalu leidmiseks nii ühiskondlikust kui finantsaspektist; rõhutab, et teadusuuringute kava koostamisel on vaja teha koostööd teadlaste, tööstuse ja kodanikuühiskonna esindajatega ning nendega konsulteerida;

| 77. | pooldab seda, et edaspidi oleks teadusuuringute edendamise keskmes väikesed ja keskmise suurusega projektid; on arvamusel, et väikeseid ja keskmise suurusega projekte on kõrgkoolidel ja VKEdel lihtsam vähem kulukam juhtida; lisaks võimaldaks see suurendada siiani mitterahuldavat heakskiidetud taotluste määra; |
| --- | --- |

77.

pooldab seda, et edaspidi oleks teadusuuringute edendamise keskmes väikesed ja keskmise suurusega projektid; on arvamusel, et väikeseid ja keskmise suurusega projekte on kõrgkoolidel ja VKEdel lihtsam vähem kulukam juhtida; lisaks võimaldaks see suurendada siiani mitterahuldavat heakskiidetud taotluste määra;

| 78. | usub, et kui praegused innovatsioonimudelid ei vasta ühiskonna teatavatele vajadustele, võib teadustegevuse koondamiseks nendesse valdkondadesse ja riiklike kulude tõhususe tagamiseks kasutada uusi riikliku litsentsimise kavasid ja uuendustegevuse ergutusauhindu; kutsub komisjoni üles käivitama võimalikult kiiresti ergutusauhindade juhtalgatus meditsiinisektoris; |
| --- | --- |

78.

usub, et kui praegused innovatsioonimudelid ei vasta ühiskonna teatavatele vajadustele, võib teadustegevuse koondamiseks nendesse valdkondadesse ja riiklike kulude tõhususe tagamiseks kasutada uusi riikliku litsentsimise kavasid ja uuendustegevuse ergutusauhindu; kutsub komisjoni üles käivitama võimalikult kiiresti ergutusauhindade juhtalgatus meditsiinisektoris;

| 79. | nõuab kogu teadus. arendus- ja innovatsiooniahela ühtset hõlmamist läbipaistvuseeskirjade rakendamise ja komisjoni erinevate teadus- ja uuendustegevuse finantseerimist käsitlevate peadirektoraatide täpse koordineerimise abil; |
| --- | --- |

79.

nõuab kogu teadus. arendus- ja innovatsiooniahela ühtset hõlmamist läbipaistvuseeskirjade rakendamise ja komisjoni erinevate teadus- ja uuendustegevuse finantseerimist käsitlevate peadirektoraatide täpse koordineerimise abil;

| 80. | nõuab vajaduse korral rahvusvahelise koostöö intensiivistamist Euroopa Liidu strateegiliste partneritega, sealhulgas kiiresti arenevate BRIC-riikidega, et üleilmseid probleeme paremini lahendada; tuletab meelde, et kolmandate riikide teadlaste osalust tuleks ergutada lihtsamate menetluste ja märkimisväärselt lühemate taotluse esitamise ja läbivaatamise tähtaegade abil; rõhutab vajadust suurendada teadusalast võimekust ELi naaberriikides, mille aluseks oleks ühtse strateegiaraamistiku ja ELi naabruspoliitika instrumentide parem koordineerimine; on arvamusel, et võimekuse suurendamine ning õiglaste ja ulatuslike partnerluste loomine arenguriikidega on otsustavalt tähtis nende jätkusuutliku arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

80.

nõuab vajaduse korral rahvusvahelise koostöö intensiivistamist Euroopa Liidu strateegiliste partneritega, sealhulgas kiiresti arenevate BRIC-riikidega, et üleilmseid probleeme paremini lahendada; tuletab meelde, et kolmandate riikide teadlaste osalust tuleks ergutada lihtsamate menetluste ja märkimisväärselt lühemate taotluse esitamise ja läbivaatamise tähtaegade abil; rõhutab vajadust suurendada teadusalast võimekust ELi naaberriikides, mille aluseks oleks ühtse strateegiaraamistiku ja ELi naabruspoliitika instrumentide parem koordineerimine; on arvamusel, et võimekuse suurendamine ning õiglaste ja ulatuslike partnerluste loomine arenguriikidega on otsustavalt tähtis nende jätkusuutliku arengu soodustamiseks;

| 81. | on seisukohal, et võimaliku kahesuguse kasutusega teadusuuringute valdkonnas tuleb vältida koostööd kolmandate riikidega, kes ei järgi inimõigusi, ÜRO resolutsioone ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et võimaliku kahesuguse kasutusega teadusuuringute valdkonnas tuleb vältida koostööd kolmandate riikidega, kes ei järgi inimõigusi, ÜRO resolutsioone ja rahvusvahelist õigust;

*

* *

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

82.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0256.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0236.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0401.

(4)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 104.

(5)  B7-0343/2011.

(6)  Vt Euroopa Parlamendi 21. mai 2008. aasta resolutsiooni naiste ja teaduse kohta, lõige 2 (ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 40).

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/14

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa koolide süsteem

P7_TA(2011)0402

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa koolide süsteemi kohta (2011/2036(INI))

2013/C 56 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa koolide süsteem 2009. aastal” (KOM(2010)0595), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa koolide süsteem 2009. aastal” (KOM(2010)0595),

| — | võttes arvesse Euroopa koolide põhikirja konventsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa koolide põhikirja konventsiooni (1),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa koolide süsteemi arendamise võimaluste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa koolide süsteemi arendamise võimaluste kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (3),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis jõustus 3. mail 2008 ja mille Euroopa Liit ratifitseeris 23. detsembril 2010, ning eelkõige selle artiklit 24 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis jõustus 3. mail 2008 ja mille Euroopa Liit ratifitseeris 23. detsembril 2010, ning eelkõige selle artiklit 24 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa koolide peasekretäri aastaaruannet, mida esitleti kuratooriumile selle 12., 13. ja 14. aprillil 2011 Brüsselis toimunud koosoleku käigus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa koolide peasekretäri aastaaruannet, mida esitleti kuratooriumile selle 12., 13. ja 14. aprillil 2011 Brüsselis toimunud koosoleku käigus (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0293/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0293/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 rõhutatakse, et Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, ergutades liikmesriikidevahelist koostööd, ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, tunnustades samas täielikult liikmesriikide vastutust õpetamise sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 rõhutatakse, et Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, ergutades liikmesriikidevahelist koostööd, ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, tunnustades samas täielikult liikmesriikide vastutust õpetamise sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| B. | arvestades, et 1994. aasta Euroopa koolide põhikirja konventsiooni preambuli järgi on Euroopa koolide süsteem ainulaadne ja see on liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja Euroopa ühenduste vahelise koostöö vorm, mille puhul teadvustatakse siiski täielikult liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja oma haridussüsteemi korraldamise ning oma kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse eest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1994. aasta Euroopa koolide põhikirja konventsiooni preambuli järgi on Euroopa koolide süsteem ainulaadne ja see on liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja Euroopa ühenduste vahelise koostöö vorm, mille puhul teadvustatakse siiski täielikult liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja oma haridussüsteemi korraldamise ning oma kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse eest;

| C. | arvestades, et konventsiooni artikkel 1 lubab Euroopa koolides käia ka teistel lastel vastavalt piirangutele, mille on kehtestanud kuratoorium, mis võib kuratooriumi otsuste ülevaatliku loetelu XII peatüki punkt II.7 kohaselt anda I kategooria staatuse „iga ühenduse institutsioonide aktide alusel loodud ühenduse organisatsiooni töötajatele ja teiste kuratooriumi poolt tunnustatud organisatsioonide teenistujatele”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konventsiooni artikkel 1 lubab Euroopa koolides käia ka teistel lastel vastavalt piirangutele, mille on kehtestanud kuratoorium, mis võib kuratooriumi otsuste ülevaatliku loetelu XII peatüki punkt II.7 kohaselt anda I kategooria staatuse „iga ühenduse institutsioonide aktide alusel loodud ühenduse organisatsiooni töötajatele ja teiste kuratooriumi poolt tunnustatud organisatsioonide teenistujatele”;

| D. | arvestades, et Euroopa koolid võimaldavad õpilastel kinnistada oma kultuurilist identiteeti ja omandada kõrgel tasemel vähemalt kahe keele, sealhulgas oma emakeele oskus, mille omandamist ergutatakse juba väga varases eas, rõhutades mitmekultuurilisuse tähtsust ja edendades vastastikust mõistmist ja lugupidamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa koolid võimaldavad õpilastel kinnistada oma kultuurilist identiteeti ja omandada kõrgel tasemel vähemalt kahe keele, sealhulgas oma emakeele oskus, mille omandamist ergutatakse juba väga varases eas, rõhutades mitmekultuurilisuse tähtsust ja edendades vastastikust mõistmist ja lugupidamist;

| E. | arvestades, et Euroopa koole ei saa samastada rahvusvaheliste koolidega, sest need ei paku vanematele võimalust anda oma lastele teatud tüüpi haridus, vaid vastavad vajadusele õpetada lapsi nende emakeeles ja arendada hariduses Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa koole ei saa samastada rahvusvaheliste koolidega, sest need ei paku vanematele võimalust anda oma lastele teatud tüüpi haridus, vaid vastavad vajadusele õpetada lapsi nende emakeeles ja arendada hariduses Euroopa mõõdet;

| F. | arvestades, et Euroopa koolide toimimist, mis põhineb algselt valitsustevahelisel konventsioonil, tuleks täiustada ning süsteem tuleks viia õiguslikule alusele, mis võimaldaks seda lihtsustada ning suurendada selle läbipaistvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa koolide toimimist, mis põhineb algselt valitsustevahelisel konventsioonil, tuleks täiustada ning süsteem tuleks viia õiguslikule alusele, mis võimaldaks seda lihtsustada ning suurendada selle läbipaistvust ja tõhusust;

| G. | arvestades, et 2009. aasta aprillis kiitis kuratoorium heaks Euroopa koolide süsteemi reformi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2009. aasta aprillis kiitis kuratoorium heaks Euroopa koolide süsteemi reformi;

| H. | arvestades, et üle 50-aastane Euroopa koolide kogemus on näidanud, et süsteem ja selle haridusmudel on ainulaadsed ning meelitavad õppima; arvestades, et üks reformi eesmärkidest on teha see süsteem ja Euroopa küpsustunnistus kättesaadavaks ka teistele Euroopa Liidu õpilastele; arvestades, et ilma süsteemi õiguslikke aluseid põhjalikult muutmata ei ole võimalik reformi eesmärke edukalt saavutada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üle 50-aastane Euroopa koolide kogemus on näidanud, et süsteem ja selle haridusmudel on ainulaadsed ning meelitavad õppima; arvestades, et üks reformi eesmärkidest on teha see süsteem ja Euroopa küpsustunnistus kättesaadavaks ka teistele Euroopa Liidu õpilastele; arvestades, et ilma süsteemi õiguslikke aluseid põhjalikult muutmata ei ole võimalik reformi eesmärke edukalt saavutada;

| I. | arvestades, et komisjoni aruandes Euroopa koolide süsteemi kohta 2009. aastal (6) on osutatud püsivatele ja süvenevatele süsteemsetele probleemidele, nagu liikmesriikidest lähetatud õpetajate pidev nappus ning viivitused piisava infrastruktuuri tagamisel või selle tagamata jätmine koolide asukohtades, mis avaldab otsest mõju hariduse kvaliteedile, vastuvõtupoliitikale, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate elukvaliteedile ning Euroopa koolide toimimise rahanduslikele aspektidele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni aruandes Euroopa koolide süsteemi kohta 2009. aastal (6) on osutatud püsivatele ja süvenevatele süsteemsetele probleemidele, nagu liikmesriikidest lähetatud õpetajate pidev nappus ning viivitused piisava infrastruktuuri tagamisel või selle tagamata jätmine koolide asukohtades, mis avaldab otsest mõju hariduse kvaliteedile, vastuvõtupoliitikale, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate elukvaliteedile ning Euroopa koolide toimimise rahanduslikele aspektidele;

| J. | arvestades, et Brüsseli ja Luxembourgi koolides on puudu hoonetest ja infrastruktuurist, mis halvendab õpetamise kvaliteeti ning takistab teiste laste vastuvõtmist lisaks ELi institutsioonide töötajate lastele; arvestades, et vaja on tagada, et kõik õpilased saavad sama kvaliteetse hariduse emakeelest ning kooli asukohast ja liigist sõltumata; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Brüsseli ja Luxembourgi koolides on puudu hoonetest ja infrastruktuurist, mis halvendab õpetamise kvaliteeti ning takistab teiste laste vastuvõtmist lisaks ELi institutsioonide töötajate lastele; arvestades, et vaja on tagada, et kõik õpilased saavad sama kvaliteetse hariduse emakeelest ning kooli asukohast ja liigist sõltumata;

| K. | arvestades, et Euroopa koolide 2009. aasta reformi peamine eesmärk oli avada Euroopa koolid laiemale avalikkusele, et mitmekesistada õpilaskonda ja samas tagada süsteemi pikaajaline elujõulisus, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa koolide 2009. aasta reformi peamine eesmärk oli avada Euroopa koolid laiemale avalikkusele, et mitmekesistada õpilaskonda ja samas tagada süsteemi pikaajaline elujõulisus,

| L. | arvestades, et Euroopa koolide aluseks olevat õpetamismudelit tuleks sellest saadava lisandväärtuse tõttu edendada liikmesriikides ja teha nende haridussüsteemide lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa koolide aluseks olevat õpetamismudelit tuleks sellest saadava lisandväärtuse tõttu edendada liikmesriikides ja teha nende haridussüsteemide lahutamatuks osaks;

| M. | arvestades, et üksnes Euroopa küpsustunnistuse omandamisele keskendunud õpetamissüsteemi raames on raske ühendada erinevatest kultuurilistest ja keelelistest keskkondadest pärit õpilasi, kelle anded ja võimed võivad olla väga erinevad, ning tunnustades seega vajadust osutada asjakohast abi erivajadustega õpilastele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üksnes Euroopa küpsustunnistuse omandamisele keskendunud õpetamissüsteemi raames on raske ühendada erinevatest kultuurilistest ja keelelistest keskkondadest pärit õpilasi, kelle anded ja võimed võivad olla väga erinevad, ning tunnustades seega vajadust osutada asjakohast abi erivajadustega õpilastele;

| N. | tunnistades vajadust kavandada uue, Euroopa küpsustunnistusest erineva lõputunnistuse loomist õpilastele, kes keskenduvad õppele, mis annab kutsehariduse; |
| --- | --- |

N.

tunnistades vajadust kavandada uue, Euroopa küpsustunnistusest erineva lõputunnistuse loomist õpilastele, kes keskenduvad õppele, mis annab kutsehariduse;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 8. septembri 2005. aasta resolutsioonis muu hulgas erivajadustega õpilaste ressursikeskuse katseprojekti käivitamist; arvestades, et ELi 2008. aasta eelarves eraldati selleks 200 000 euro suurune summa ning et seda summat kasutati lõpuks Euroopa koolide erivajadustega õpilaste õpetamise poliitika- ja praktikaalaste uuringute rahastamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 8. septembri 2005. aasta resolutsioonis muu hulgas erivajadustega õpilaste ressursikeskuse katseprojekti käivitamist; arvestades, et ELi 2008. aasta eelarves eraldati selleks 200 000 euro suurune summa ning et seda summat kasutati lõpuks Euroopa koolide erivajadustega õpilaste õpetamise poliitika- ja praktikaalaste uuringute rahastamiseks;

| P. | arvestades, et Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklis 4 on sätestatud, et selleks, et viia kokku eri keelesektsioonide õpilasi, edendada vastastikust mõistmist ning parandada õpilaste keeleoskust, õpetatakse teatavaid õppeaineid samal tasemel olevatele ühendklassidele mis tahes ühenduse keeles, kui selle kasutamine on vastavas olukorras õigustatud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklis 4 on sätestatud, et selleks, et viia kokku eri keelesektsioonide õpilasi, edendada vastastikust mõistmist ning parandada õpilaste keeleoskust, õpetatakse teatavaid õppeaineid samal tasemel olevatele ühendklassidele mis tahes ühenduse keeles, kui selle kasutamine on vastavas olukorras õigustatud;

| Q. | arvestades, et vastavalt Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklile 25 rahastatakse koole peamiselt liikmesriikide osalusest lähetatud õpetajate töötasude maksmise kaudu, mis 2010. aastal moodustas 21 % Euroopa koolide eelarvest, ja Euroopa Liidu tasakaalustavast osamaksest, mille eesmärk on katta vahe koolide kulude kogusumma ja muude tulude kogusumma vahel ja mis moodustas 2010. aastal 58 % Euroopa koolide eelarvest; arvestades, et Euroopa koolid sõltuvad kuratooriumi kaudu valitsustevahelisest täitevvõimust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastavalt Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklile 25 rahastatakse koole peamiselt liikmesriikide osalusest lähetatud õpetajate töötasude maksmise kaudu, mis 2010. aastal moodustas 21 % Euroopa koolide eelarvest, ja Euroopa Liidu tasakaalustavast osamaksest, mille eesmärk on katta vahe koolide kulude kogusumma ja muude tulude kogusumma vahel ja mis moodustas 2010. aastal 58 % Euroopa koolide eelarvest; arvestades, et Euroopa koolid sõltuvad kuratooriumi kaudu valitsustevahelisest täitevvõimust;

| R. | arvestades, et artikliga 25 nähakse samas ette, et Euroopa koolide eelarvesse võib kuuluda rahaline toetus, mille üle kuratoorium otsustab ühehäälselt; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et artikliga 25 nähakse samas ette, et Euroopa koolide eelarvesse võib kuuluda rahaline toetus, mille üle kuratoorium otsustab ühehäälselt;

| S. | arvestades, et majanduskriis on mõjutanud Euroopa koolide rahastamist ja komisjon on seetõttu kutsunud üles viima läbi muudatusi koolide kulude ratsionaliseerimiseks, kuid sel ei tohiks lasta mõjutada õpiraskuste ja erivajadustega, seega kergemalt kahjustatavate laste haridust ning see ei tohiks mõjutada emakeeles õpetamist ega tuua kaasa muude keelte kui inglise, prantsuse või saksa keele õpetamise vähendamist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et majanduskriis on mõjutanud Euroopa koolide rahastamist ja komisjon on seetõttu kutsunud üles viima läbi muudatusi koolide kulude ratsionaliseerimiseks, kuid sel ei tohiks lasta mõjutada õpiraskuste ja erivajadustega, seega kergemalt kahjustatavate laste haridust ning see ei tohiks mõjutada emakeeles õpetamist ega tuua kaasa muude keelte kui inglise, prantsuse või saksa keele õpetamise vähendamist;

| T. | arvestades, et kahe viimatise ELi laienemise järgselt kasvab ilma keelesektsioonita õpilaste (SWALS) arv jätkuvalt; arvestades samas, et neid ei tohiks mingil viisil karistada tõsiasja tõttu, et neil puudub keelesektsioon; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kahe viimatise ELi laienemise järgselt kasvab ilma keelesektsioonita õpilaste (SWALS) arv jätkuvalt; arvestades samas, et neid ei tohiks mingil viisil karistada tõsiasja tõttu, et neil puudub keelesektsioon;

| U. | arvestades, et Euroopa koolide õpilaste arvu kasv tuleneb otseselt ELi institutsioonides pärast 2004. aastat järgitud töölevõtmise poliitikast, mille tulemusel võeti tööle alla 30-aastased töötajad; need noored ametnikud on vahepeal loonud perekonnad ja pannud seejärel lapsed Euroopa koolidesse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa koolide õpilaste arvu kasv tuleneb otseselt ELi institutsioonides pärast 2004. aastat järgitud töölevõtmise poliitikast, mille tulemusel võeti tööle alla 30-aastased töötajad; need noored ametnikud on vahepeal loonud perekonnad ja pannud seejärel lapsed Euroopa koolidesse;

| V. | arvestades, et ilma keelesektsioonita õpilased saavad tugiõpet selles keeles, mille keelesektsiooni nad on registreeritud, et nad suudaksid tunde jälgida, ning neil toimuvad tunnid ka oma emakeeles, kusjuures mõni tund nädalas on absoluutne miinimum, et säilitada sidemed emakeele ja sünnimaa kultuuriga; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ilma keelesektsioonita õpilased saavad tugiõpet selles keeles, mille keelesektsiooni nad on registreeritud, et nad suudaksid tunde jälgida, ning neil toimuvad tunnid ka oma emakeeles, kusjuures mõni tund nädalas on absoluutne miinimum, et säilitada sidemed emakeele ja sünnimaa kultuuriga;

| W. | arvestades, et 2004. aastal kehtestati ametnike palkadele erimaks, millest laekuvat raha kavatseti kasutada muu hulgas Euroopa koolide jaoks, ning see pidi peegeldama sotsiaalpoliitika, töötingimuste parandamise ning Euroopa koolide maksumust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2004. aastal kehtestati ametnike palkadele erimaks, millest laekuvat raha kavatseti kasutada muu hulgas Euroopa koolide jaoks, ning see pidi peegeldama sotsiaalpoliitika, töötingimuste parandamise ning Euroopa koolide maksumust;

Üldised märkused

| 1. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa koole käsitletakse sageli ebaõiglaselt eliitkoolidena ja neid peetakse pigem luksuseks kui esmavajaduseks, kuid nende eesmärk on võimaldada emakeelset haridust õpilastele, kelle vanemad on sunnitud vahetama teenistuskohta või naasma oma päritolumaale, ja samuti arendada hariduses Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa koole käsitletakse sageli ebaõiglaselt eliitkoolidena ja neid peetakse pigem luksuseks kui esmavajaduseks, kuid nende eesmärk on võimaldada emakeelset haridust õpilastele, kelle vanemad on sunnitud vahetama teenistuskohta või naasma oma päritolumaale, ja samuti arendada hariduses Euroopa mõõdet;

| 2. | tuletab meelde, et see spetsiifiline õpetamissüsteem võimaldab õpilastel õppida kõiki aineid (eriti reaalaineid) oma emakeeles ja kvalifitseeritud õpetajatega, võimaldades samas ilma keelesektsioonita õpilastele piisavat tugiõpet ning tunde, mille tulemusel säilib nende emakeeleoskus; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et see spetsiifiline õpetamissüsteem võimaldab õpilastel õppida kõiki aineid (eriti reaalaineid) oma emakeeles ja kvalifitseeritud õpetajatega, võimaldades samas ilma keelesektsioonita õpilastele piisavat tugiõpet ning tunde, mille tulemusel säilib nende emakeeleoskus;

Euroopa koolide süsteemi ja Euroopa küpsustunnistuse korraldus ja levitamine

| 3. | usub, et see konkreetne haridussüsteem võimaldab õpilastel õppida kõiki õppeaineid multikultuurses, mitmekeelses keskkonnas kvalifitseeritud õpetajate kaasabil, säilitades samas õpilaste emakeeleoskuse; |
| --- | --- |

3.

usub, et see konkreetne haridussüsteem võimaldab õpilastel õppida kõiki õppeaineid multikultuurses, mitmekeelses keskkonnas kvalifitseeritud õpetajate kaasabil, säilitades samas õpilaste emakeeleoskuse;

| 4. | on seisukohal, et Euroopa koole, mis põhinevad läbiproovitud ja ennast tõestanud pedagoogilisel lähenemisel ja on suurepäraseks haridusalaseks näitematerjaliks, tuleks võtta eeskujuks kui üht parimat Euroopa koolihariduse vormi, mille aluseks on Euroopa kultuuri, väärtuste ja keelte levitamine, ning et selle mudeli teatavate elementide – näiteks rõhuasetus võõrkeeleoskusele – kaasamine riiklikesse ja piirkondlikesse haridussüsteemidesse soodustaks tööalast liikuvust ja edendaks mitmekeelsust ja Euroopa integratsiooni; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Euroopa koole, mis põhinevad läbiproovitud ja ennast tõestanud pedagoogilisel lähenemisel ja on suurepäraseks haridusalaseks näitematerjaliks, tuleks võtta eeskujuks kui üht parimat Euroopa koolihariduse vormi, mille aluseks on Euroopa kultuuri, väärtuste ja keelte levitamine, ning et selle mudeli teatavate elementide – näiteks rõhuasetus võõrkeeleoskusele – kaasamine riiklikesse ja piirkondlikesse haridussüsteemidesse soodustaks tööalast liikuvust ja edendaks mitmekeelsust ja Euroopa integratsiooni;

| 5. | on seisukohal, et Euroopa koolidel on oma kogukondades väärtuslik roll; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Euroopa koolidel on oma kogukondades väärtuslik roll;

| 6. | leiab, et Euroopa koolid peaksid toimima multikultuurilisuse ja mitmekeelsuse edendajatena ning rahvusvaheliselt vähem kasutatavate keelte kaitsmise ja edendamise mudelitena; on veendunud, et mõnes keeles õpetust vajavate õpilaste väike arv ei tohiks põhjustada hariduse andmise lõpetamist kõnealuses keeles, pidades silmas tõsiasja, et emakeelne haridus on Euroopa koolide aluspõhimõte; |
| --- | --- |

6.

leiab, et Euroopa koolid peaksid toimima multikultuurilisuse ja mitmekeelsuse edendajatena ning rahvusvaheliselt vähem kasutatavate keelte kaitsmise ja edendamise mudelitena; on veendunud, et mõnes keeles õpetust vajavate õpilaste väike arv ei tohiks põhjustada hariduse andmise lõpetamist kõnealuses keeles, pidades silmas tõsiasja, et emakeelne haridus on Euroopa koolide aluspõhimõte;

| 7. | juhib tähelepanu vajadusele muuta Euroopa koolide õppekavad riiklike haridussüsteemidega paremini ühilduvaks, et hõlbustada oma päritoluriiki tagasi pöörduvate õpilaste kiiremat taasintegreerumist; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu vajadusele muuta Euroopa koolide õppekavad riiklike haridussüsteemidega paremini ühilduvaks, et hõlbustada oma päritoluriiki tagasi pöörduvate õpilaste kiiremat taasintegreerumist;

| 8. | on seisukohal, et eelarvepiirangutega, millega koolid on sunnitud nõustuma, peab kaasnema koolide haldusautonoomia oluline suurendamine (näiteks tuleks koolidel lubada leida muid rahastamisallikaid) ning selle autonoomia rakendamise vahendite kasv vastavalt 2009. aasta reformiga määratletud eesmärkidele; on seisukohal, et elluviidav organisatoorne reform ei tohiks mõjutada negatiivselt Euroopa koolide aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et eelarvepiirangutega, millega koolid on sunnitud nõustuma, peab kaasnema koolide haldusautonoomia oluline suurendamine (näiteks tuleks koolidel lubada leida muid rahastamisallikaid) ning selle autonoomia rakendamise vahendite kasv vastavalt 2009. aasta reformiga määratletud eesmärkidele; on seisukohal, et elluviidav organisatoorne reform ei tohiks mõjutada negatiivselt Euroopa koolide aluspõhimõtteid;

| 9. | on seisukohal, et Euroopa koolidele eraldatavate vahendite paremaks haldamiseks võiks anda igale koolile suurema eelarveautonoomia; toonitab, et seda tohib teha ainult siis, kui komisjon on viinud läbi hindamise, milles kinnitatakse, et autonoomia suurendamine oleks koolidele kasulik; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et Euroopa koolidele eraldatavate vahendite paremaks haldamiseks võiks anda igale koolile suurema eelarveautonoomia; toonitab, et seda tohib teha ainult siis, kui komisjon on viinud läbi hindamise, milles kinnitatakse, et autonoomia suurendamine oleks koolidele kasulik;

| 10. | rõhutab, et Euroopa koolide osas valitseb praegu õiguslik segadus, mis väljendub selles, et koolide juhtorganite vastuvõetud aktidel on ebaselge õiguslik seisund ja kohtualluvus, puuduvad piisavad võimalused neid riiklikes kohtutes vaidlustada ning ei ole võimalik asjaomaste probleemidega Euroopa Ombudsmani poole pöörduda; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa koolide osas valitseb praegu õiguslik segadus, mis väljendub selles, et koolide juhtorganite vastuvõetud aktidel on ebaselge õiguslik seisund ja kohtualluvus, puuduvad piisavad võimalused neid riiklikes kohtutes vaidlustada ning ei ole võimalik asjaomaste probleemidega Euroopa Ombudsmani poole pöörduda;

| 11. | on seisukohal, et Euroopa koolide praegune riikidevaheline õiguslik seisund on saavutanud oma piirid ning vajab põhjalikku muutust; on seisukohal, et selle muutusega tuleks liidul võimaldada võtta meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks, ilma liikmesriikide pädevust asendamata, ning võtta selleks vastu siduvaid õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 2 ja 6; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Euroopa koolide praegune riikidevaheline õiguslik seisund on saavutanud oma piirid ning vajab põhjalikku muutust; on seisukohal, et selle muutusega tuleks liidul võimaldada võtta meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks, ilma liikmesriikide pädevust asendamata, ning võtta selleks vastu siduvaid õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 2 ja 6;

| 12. | rõhutab vajadust anda Euroopa koolidele asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu pädevuse raames ning soovib, et komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat koos Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoniga, kelle vastutusalasse kuulub Euroopa Parlamendi kodukorra VII lisa kohaselt Euroopa koolide süsteemi arendamine, osaleks kõikides selleteemalistes aruteludes ning kõikides Euroopa koolide tulevikku puudutavates kaalutlustes; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust anda Euroopa koolidele asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu pädevuse raames ning soovib, et komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat koos Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoniga, kelle vastutusalasse kuulub Euroopa Parlamendi kodukorra VII lisa kohaselt Euroopa koolide süsteemi arendamine, osaleks kõikides selleteemalistes aruteludes ning kõikides Euroopa koolide tulevikku puudutavates kaalutlustes;

| 13. | on seisukohal, et Euroopa koolid peaksid olema koondatud Euroopa Liidu ühtsesse vastutusalasse; on seisukohal, et sobiliku õigusliku aluse selleks annab ELi toimimise lepingu artikkel 165, mis sätestab, et „Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust”, ning määratleb üksikasjalikult Euroopa Liidu tegevuse eesmärgid, mis vastavad Euroopa koolide eesmärkidele; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et Euroopa koolid peaksid olema koondatud Euroopa Liidu ühtsesse vastutusalasse; on seisukohal, et sobiliku õigusliku aluse selleks annab ELi toimimise lepingu artikkel 165, mis sätestab, et „Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust”, ning määratleb üksikasjalikult Euroopa Liidu tegevuse eesmärgid, mis vastavad Euroopa koolide eesmärkidele;

| 14. | nõuab tungivalt, et kuratoorium näeks paremini ette infrastruktuuri alaseid vajadusi ning võtaks meetmeid, mis võimaldaksid täita tegeliku vajaduse Euroopa koolide järele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles soodustama II ja III tüübi koolide arengut; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et kuratoorium näeks paremini ette infrastruktuuri alaseid vajadusi ning võtaks meetmeid, mis võimaldaksid täita tegeliku vajaduse Euroopa koolide järele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles soodustama II ja III tüübi koolide arengut;

| 15. | julgustab liikmesriike ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on seadusandlik pädevus hariduse valdkonnas, edendama Euroopa kooli kontseptsiooni oma territooriumil, organiseerides kampaaniaid teadlikkuse tõstmiseks Euroopa koolides antava hariduse kohta, edendades Euroopa küpsustunnistust ja luues katsekoole, nagu näeb ette 2009. aasta reform, eesmärgiga muuta süsteem avatuks, et toetada kõigis liikmesriikides juurdepääsu Euroopa õpingutele ja Euroopa küpsustunnistusele; |
| --- | --- |

15.

julgustab liikmesriike ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on seadusandlik pädevus hariduse valdkonnas, edendama Euroopa kooli kontseptsiooni oma territooriumil, organiseerides kampaaniaid teadlikkuse tõstmiseks Euroopa koolides antava hariduse kohta, edendades Euroopa küpsustunnistust ja luues katsekoole, nagu näeb ette 2009. aasta reform, eesmärgiga muuta süsteem avatuks, et toetada kõigis liikmesriikides juurdepääsu Euroopa õpingutele ja Euroopa küpsustunnistusele;

| 16. | kutsub liikmesriike tegema koostööd oma riiklike õppekavade arendamisel, kasutades selleks Euroopa koolide pedagoogilisi kogemusi, et lähendada riiklikke süsteeme ja Euroopa koolide süsteemi; rõhutab keelte, ajaloo ja geograafia õppekavade erilist rolli ühtse Euroopa identiteedi edendamisel; kordab oma soovi, et liikmesriigid aitaksid kaasa sellele, et küpsustunnistuse või sellega võrdväärsel tasemel toimuvas õppetöös tutvustataks konkreetse õppeaine kaudu Euroopa Liidu ja selle institutsioonide tausta, eesmärke ja toimimist, mis aitaks noortel tunda end rohkem seotuna Euroopa integratsiooniprotsessiga; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike tegema koostööd oma riiklike õppekavade arendamisel, kasutades selleks Euroopa koolide pedagoogilisi kogemusi, et lähendada riiklikke süsteeme ja Euroopa koolide süsteemi; rõhutab keelte, ajaloo ja geograafia õppekavade erilist rolli ühtse Euroopa identiteedi edendamisel; kordab oma soovi, et liikmesriigid aitaksid kaasa sellele, et küpsustunnistuse või sellega võrdväärsel tasemel toimuvas õppetöös tutvustataks konkreetse õppeaine kaudu Euroopa Liidu ja selle institutsioonide tausta, eesmärke ja toimimist, mis aitaks noortel tunda end rohkem seotuna Euroopa integratsiooniprotsessiga;

| 17. | kutsub liikmesriike ühiselt kaaluma, kuidas kõige paremini saavutada süsteemi avatuks muutmine; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike ühiselt kaaluma, kuidas kõige paremini saavutada süsteemi avatuks muutmine;

| 18. | soovitab liikmesriikidel edendada oma haridussüsteemi raames teatavaid Euroopa koolide süsteemilt laenatud kontseptsioone, et aidata kaasa Euroopa kodanikuteadvuse kujunemisele väga varases vanuseastmes; |
| --- | --- |

18.

soovitab liikmesriikidel edendada oma haridussüsteemi raames teatavaid Euroopa koolide süsteemilt laenatud kontseptsioone, et aidata kaasa Euroopa kodanikuteadvuse kujunemisele väga varases vanuseastmes;

| 19. | kutsub õpilaste vastuvõtukeskust looma vahetusfoorumit kõigile lapsevanematele, kel ei ole õnnestunud saada oma lapsele kohta soovikohases koolis, et nende last oleks võimalik soovitud kooli üle viia õpilasvahetuse kaudu; |
| --- | --- |

19.

kutsub õpilaste vastuvõtukeskust looma vahetusfoorumit kõigile lapsevanematele, kel ei ole õnnestunud saada oma lapsele kohta soovikohases koolis, et nende last oleks võimalik soovitud kooli üle viia õpilasvahetuse kaudu;

| 20. | juhib tähelepanu, et vastavalt Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklile 5 on Euroopa küpsustunnistuse omanikel õigus astuda mis tahes Euroopa Liidus asuvasse ülikooli samadel tingimustel kui selle liikmesriigi samaväärse kvalifikatsiooniga kodanikel, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid asjakohaste sätete täitmise, selleks et Euroopa küpsustunnistust tunnustataks automaatselt kõigis liikmesriikides, mis aitaks vältida Euroopa koolide õpilaste mis tahes diskrimineerimist võrreldes samaväärse riikliku kvalifikatsiooniga isikutega; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu, et vastavalt Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artiklile 5 on Euroopa küpsustunnistuse omanikel õigus astuda mis tahes Euroopa Liidus asuvasse ülikooli samadel tingimustel kui selle liikmesriigi samaväärse kvalifikatsiooniga kodanikel, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid asjakohaste sätete täitmise, selleks et Euroopa küpsustunnistust tunnustataks automaatselt kõigis liikmesriikides, mis aitaks vältida Euroopa koolide õpilaste mis tahes diskrimineerimist võrreldes samaväärse riikliku kvalifikatsiooniga isikutega;

| 21. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et nende ülikoolid ja kõrgharidusasutused rakendaksid Euroopa koolide õpilaste haridust tunnustades samu nõudeid, mida liikmesriigi koolide õpilaste puhul, ja et kõnealuste õpilaste haridust hinnataks samamoodi, nii et neil oleksid kõrgkooli kandideerides võrdsed väljavaated ja võimalused; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et nende ülikoolid ja kõrgharidusasutused rakendaksid Euroopa koolide õpilaste haridust tunnustades samu nõudeid, mida liikmesriigi koolide õpilaste puhul, ja et kõnealuste õpilaste haridust hinnataks samamoodi, nii et neil oleksid kõrgkooli kandideerides võrdsed väljavaated ja võimalused;

| 22. | julgustab liikmesriike ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on seadusandlik pädevus hariduse valdkonnas, andma kinnitust asjakohasele osale oma riiklikust koolisüsteemist, et õpilastele saaks keskhariduse lõpetamisel anda Euroopa küpsustunnistuse; |
| --- | --- |

22.

julgustab liikmesriike ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on seadusandlik pädevus hariduse valdkonnas, andma kinnitust asjakohasele osale oma riiklikust koolisüsteemist, et õpilastele saaks keskhariduse lõpetamisel anda Euroopa küpsustunnistuse;

| 23. | julgustab kuratooriumi arendama aktiivsemalt Euroopa koole, järgides PISA uuringutega tõendatud maailma parimate haridussüsteemide näiteid, ning julgustab edendama sõpruskooli projekte Euroopa koolide ja riikide koolide vahel, kuna see võimaldab vastavalt Comeniuse programmile toetada õpilaste ja pedagoogide vahetust ning tutvustada liikmesriikides Euroopa koolide süsteemi; |
| --- | --- |

23.

julgustab kuratooriumi arendama aktiivsemalt Euroopa koole, järgides PISA uuringutega tõendatud maailma parimate haridussüsteemide näiteid, ning julgustab edendama sõpruskooli projekte Euroopa koolide ja riikide koolide vahel, kuna see võimaldab vastavalt Comeniuse programmile toetada õpilaste ja pedagoogide vahetust ning tutvustada liikmesriikides Euroopa koolide süsteemi;

Eelarveaspektid

| 24. | märgib, et tulud ei kasva või vähenevad eelkõige seetõttu, et kohtade puuduse tõttu öeldakse nüüd ära lepingulistes asutustes ja väljaspool ühenduse institutsioone töötavate perekondade laste vastuvõtmisest, ja nõuab tungivalt uusi lahendusi, võttes arvesse erasektori ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide liikuvatelt töötajatelt uute rahaliste vahendite saamise võimalust; |
| --- | --- |

24.

märgib, et tulud ei kasva või vähenevad eelkõige seetõttu, et kohtade puuduse tõttu öeldakse nüüd ära lepingulistes asutustes ja väljaspool ühenduse institutsioone töötavate perekondade laste vastuvõtmisest, ja nõuab tungivalt uusi lahendusi, võttes arvesse erasektori ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide liikuvatelt töötajatelt uute rahaliste vahendite saamise võimalust;

| 25. | märgib vajadust ratsionaliseerida koolide juhtimiskulusid, kuid juhib tähelepanu, et püüdlused kulusid kärpida ei tohi seada kahtluse alla Euroopa koolide kontseptsiooni põhialuseid, näiteks emakeele õpetamist seda keelt emakeelena rääkivate õpetajate poolt, ega mõjutada põhiõppekava, nt reaalaineid või matemaatikat, ning kärped ei tohi toimuda õpetamise kvaliteedi arvelt; rõhutab, et Euroopa koolide kõikide keelekogukondade lastele tuleb tagada võrdsed ja samaväärsed õppetingimused; |
| --- | --- |

25.

märgib vajadust ratsionaliseerida koolide juhtimiskulusid, kuid juhib tähelepanu, et püüdlused kulusid kärpida ei tohi seada kahtluse alla Euroopa koolide kontseptsiooni põhialuseid, näiteks emakeele õpetamist seda keelt emakeelena rääkivate õpetajate poolt, ega mõjutada põhiõppekava, nt reaalaineid või matemaatikat, ning kärped ei tohi toimuda õpetamise kvaliteedi arvelt; rõhutab, et Euroopa koolide kõikide keelekogukondade lastele tuleb tagada võrdsed ja samaväärsed õppetingimused;

| 26. | palub Euroopa Liidul kindlaks määrata oma eelarveline toetus viisil, mis austab neid põhimõtteid ning võimaldab piisavaid eraldisi erivajadustega või muude õpiraskustega õpilastele, kes vajavad erilist tuge, ning palub erivajadustega õpilastele eraldatud rahaliste vahendite üksikasjalikku jaotust, et tagada nende vahendite optimaalne kasutamine; kutsub komisjoni enne ükskõik milliste eelarvemuudatuste üle otsustamist koostama koostöös koolide ja lapsevanemate/õpetajate ühendustega erinevate süsteemi ratsionaliseerimise võimaluste mõjuhinnangut, võttes muu hulgas arvesse hariduslikke aspekte; |
| --- | --- |

26.

palub Euroopa Liidul kindlaks määrata oma eelarveline toetus viisil, mis austab neid põhimõtteid ning võimaldab piisavaid eraldisi erivajadustega või muude õpiraskustega õpilastele, kes vajavad erilist tuge, ning palub erivajadustega õpilastele eraldatud rahaliste vahendite üksikasjalikku jaotust, et tagada nende vahendite optimaalne kasutamine; kutsub komisjoni enne ükskõik milliste eelarvemuudatuste üle otsustamist koostama koostöös koolide ja lapsevanemate/õpetajate ühendustega erinevate süsteemi ratsionaliseerimise võimaluste mõjuhinnangut, võttes muu hulgas arvesse hariduslikke aspekte;

| 27. | on arvamusel, et lühiajaliselt tuleks Euroopa Liidu võetud kohustusi täita, pidades samas silmas nii liidu kui liikmesriikide tasandi aktuaalseid eelarvekärpeid; märgib, et 2012. aasta eelarveprojektis on Euroopa koolide eelarvet 1,7 % võrra suurendatud, samas kui komisjon tegi eelarveraskuste tõttu ettepaneku oma halduskulud külmutada ja näha kõikidele institutsioonidele ette halduskulude suurendamine ainult 1,3 % võrra; kohustub asjakohaste eelarveridade eraldisi tähelepanelikult uurima, et kõik eelarvelised vajadused saaksid täidetud; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et lühiajaliselt tuleks Euroopa Liidu võetud kohustusi täita, pidades samas silmas nii liidu kui liikmesriikide tasandi aktuaalseid eelarvekärpeid; märgib, et 2012. aasta eelarveprojektis on Euroopa koolide eelarvet 1,7 % võrra suurendatud, samas kui komisjon tegi eelarveraskuste tõttu ettepaneku oma halduskulud külmutada ja näha kõikidele institutsioonidele ette halduskulude suurendamine ainult 1,3 % võrra; kohustub asjakohaste eelarveridade eraldisi tähelepanelikult uurima, et kõik eelarvelised vajadused saaksid täidetud;

| 28. | rõhutab, et Euroopa Liit on Euroopa koolide tegevusse kaasatud liiga vähesel määral võrreldes rahaliste vahendite osakaaluga, mille ta süsteemi jaoks eraldab; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Euroopa Liit on Euroopa koolide tegevusse kaasatud liiga vähesel määral võrreldes rahaliste vahendite osakaaluga, mille ta süsteemi jaoks eraldab;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et väljapakutud Euroopa koolide eelarvekärped kujutavad endast tõsist ohtu hariduse kvaliteedile ja Euroopa koolide nõuetekohasele toimimisele, ja on seetõttu vastu mis tahes eelarvekärbetele; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et väljapakutud Euroopa koolide eelarvekärped kujutavad endast tõsist ohtu hariduse kvaliteedile ja Euroopa koolide nõuetekohasele toimimisele, ja on seetõttu vastu mis tahes eelarvekärbetele;

| 30. | on seisukohal, et paljud süsteemsed probleemid on tingitud sellest, et liikmesriigid ei täida oma kohustusi; märgib, et puuduvad õiguslikud tagatised, mis paneksid liikmesriike täitma konventsioonist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et paljud süsteemsed probleemid on tingitud sellest, et liikmesriigid ei täida oma kohustusi; märgib, et puuduvad õiguslikud tagatised, mis paneksid liikmesriike täitma konventsioonist tulenevaid kohustusi;

| 31. | märgib, et teatavad liikmesriigid on üha enam taganenud oma kohustustest seoses õpetajate töölelähetamisega, tuues põhjuseks eelkõige lõhe vastavast rahvusest koolilaste osakaalu ja panuse vahel, mida liikmesriigilt nõutakse koolide eelarve toetamiseks; |
| --- | --- |

31.

märgib, et teatavad liikmesriigid on üha enam taganenud oma kohustustest seoses õpetajate töölelähetamisega, tuues põhjuseks eelkõige lõhe vastavast rahvusest koolilaste osakaalu ja panuse vahel, mida liikmesriigilt nõutakse koolide eelarve toetamiseks;

| 32. | juhib tähelepanu, et kulude jaotusmehhanism peab samuti soodustama õiglasemat õppemaksu süsteemi, mida kasutatakse lapsevanemate puhul, kes ei tööta Euroopa institutsioonides või Euroopa koolidega lepingu sõlminud ettevõtetes; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu, et kulude jaotusmehhanism peab samuti soodustama õiglasemat õppemaksu süsteemi, mida kasutatakse lapsevanemate puhul, kes ei tööta Euroopa institutsioonides või Euroopa koolidega lepingu sõlminud ettevõtetes;

| 33. | palub komisjonil luua reservnimekirjade süsteem tagamaks, et saaksid täidetud ametikohad, mida ei saa täita lähetatud õpetajatega, ning need, mis tuleb täita kohapeal tööle võetud õpetajatega, et saavutada õpetajate vajalik arv ning tagada õpetamise järjepidevus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil luua reservnimekirjade süsteem tagamaks, et saaksid täidetud ametikohad, mida ei saa täita lähetatud õpetajatega, ning need, mis tuleb täita kohapeal tööle võetud õpetajatega, et saavutada õpetajate vajalik arv ning tagada õpetamise järjepidevus ja kvaliteet;

| 34. | julgustab looma uusi keelesektsioone niipea, kui nõutud õpilaste arv saavutatakse, et võimaldada ilma keelesektsioonita õpilastel saada haridust oma emakeeles ning vältida diskrimineerimist võrreldes muude keelesektsioonide õpilastega, ning piirata ühtlasi kulusid, mis on seotud ilma keelesektsioonita õpilaste eristaatusega; |
| --- | --- |

34.

julgustab looma uusi keelesektsioone niipea, kui nõutud õpilaste arv saavutatakse, et võimaldada ilma keelesektsioonita õpilastel saada haridust oma emakeeles ning vältida diskrimineerimist võrreldes muude keelesektsioonide õpilastega, ning piirata ühtlasi kulusid, mis on seotud ilma keelesektsioonita õpilaste eristaatusega;

| 35. | märgib murelikult, et lähetatud töötajate nappust peab kompenseerima kohapeal tööle võetud õpetajatega, kelle palk tuleb koolide eelarvest; palub kuratooriumil tagada, et need liikmesriigid, kes ei panusta rahaliselt õpetajate lähetamise kaudu, osaleksid võrdväärse rahasummaga koolide eelarve toetamises; |
| --- | --- |

35.

märgib murelikult, et lähetatud töötajate nappust peab kompenseerima kohapeal tööle võetud õpetajatega, kelle palk tuleb koolide eelarvest; palub kuratooriumil tagada, et need liikmesriigid, kes ei panusta rahaliselt õpetajate lähetamise kaudu, osaleksid võrdväärse rahasummaga koolide eelarve toetamises;

| 36. | on seisukohal, et praeguse rahastamissüsteemiga koormatakse ebaproportsionaalselt mõnesid liikmesriike seoses lähetuste ja koolide infrastruktuuri varustamisega, ning palub kuratooriumil läbi vaadata koolide rahastamise ja õpetajate töölevõtmise mudel; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et praeguse rahastamissüsteemiga koormatakse ebaproportsionaalselt mõnesid liikmesriike seoses lähetuste ja koolide infrastruktuuri varustamisega, ning palub kuratooriumil läbi vaadata koolide rahastamise ja õpetajate töölevõtmise mudel;

| 37. | kinnitab taas, et Euroopa koole tuleb rahastada usaldusväärselt ja piisavalt, et täita konventsioonis ning Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes võetud kohustused ning tagada õpetamise kvaliteet, samuti kindlustada võrdsed ja samaväärsed tingimused Euroopa koolide kõigi keelekogukondade laste õpetamiseks; võtab sellega seoses teadmiseks Brüsseli Euroopa koolide õpilaste vanemate ja õpetajate ühenduste hiljutise petitsiooni, milles juhitakse tähelepanu sellele, et kavandatavad kärped ohustavad tõsiselt hariduse kvaliteeti ja Euroopa koolide nõuetekohast tegevust, mistõttu ollakse vastu mis tahes eelarvekärbetele; |
| --- | --- |

37.

kinnitab taas, et Euroopa koole tuleb rahastada usaldusväärselt ja piisavalt, et täita konventsioonis ning Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes võetud kohustused ning tagada õpetamise kvaliteet, samuti kindlustada võrdsed ja samaväärsed tingimused Euroopa koolide kõigi keelekogukondade laste õpetamiseks; võtab sellega seoses teadmiseks Brüsseli Euroopa koolide õpilaste vanemate ja õpetajate ühenduste hiljutise petitsiooni, milles juhitakse tähelepanu sellele, et kavandatavad kärped ohustavad tõsiselt hariduse kvaliteeti ja Euroopa koolide nõuetekohast tegevust, mistõttu ollakse vastu mis tahes eelarvekärbetele;

| 38. | palub komisjonil võtta meetmeid, et kindlaks määrata Euroopa koolidele ette nähtud protsendimäär erimaksust; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil võtta meetmeid, et kindlaks määrata Euroopa koolidele ette nähtud protsendimäär erimaksust;

| 39. | rõhutab, et pikemas perspektiivis on oluline Euroopa Liidu rahaliste vahendite jagamise läbipaistvust suurendada ning koolide avatust ja mitmekesisust kindlamini tagada, kehtestades ühtlasi jätkusuutliku rahastamissüsteemi; palub sellega seoses komisjonil täpsustada, millistel eesmärkidel on erimaksu laekumisi kasutatud; palub komisjonil anda ülevaade 2009. aasta reformi rakendamisest ning tulevasteks aastateks vaja minevatest rahalistest vahenditest, eriti seoses kinnisvarapoliitikaga; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et pikemas perspektiivis on oluline Euroopa Liidu rahaliste vahendite jagamise läbipaistvust suurendada ning koolide avatust ja mitmekesisust kindlamini tagada, kehtestades ühtlasi jätkusuutliku rahastamissüsteemi; palub sellega seoses komisjonil täpsustada, millistel eesmärkidel on erimaksu laekumisi kasutatud; palub komisjonil anda ülevaade 2009. aasta reformi rakendamisest ning tulevasteks aastateks vaja minevatest rahalistest vahenditest, eriti seoses kinnisvarapoliitikaga;

Pedagoogilised aspektid

| 40. | soovib, et kooskõlas Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artikliga 4, mille eesmärgiks on viia kokku eri keelesektsioonide õpilasi, õpetades teatavaid õppeaineid samal tasemel olevatele ühendklassidele, kasutataks kõigi kõrvalainete õpetamisel üldiselt töökeeli, ilma et see mõjutaks negatiivselt neid, kelle emakeel ei ole üks töökeeltest; |
| --- | --- |

40.

soovib, et kooskõlas Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artikliga 4, mille eesmärgiks on viia kokku eri keelesektsioonide õpilasi, õpetades teatavaid õppeaineid samal tasemel olevatele ühendklassidele, kasutataks kõigi kõrvalainete õpetamisel üldiselt töökeeli, ilma et see mõjutaks negatiivselt neid, kelle emakeel ei ole üks töökeeltest;

| 41. | väidab, et teatavate ainete õpetamine „vähem kasutatavates keeltes”, mida räägib väike arv ELi kodanikke, loob erilise väärtuse; |
| --- | --- |

41.

väidab, et teatavate ainete õpetamine „vähem kasutatavates keeltes”, mida räägib väike arv ELi kodanikke, loob erilise väärtuse;

| 42. | rõhutab, et on vaja läbi viia Euroopa koolide õppekavade väline hindamine, mis ei tooks kaasa lisakulusid koolidele, ning toonitab käimasoleva küpsustunnistuse reformi elluviimise olulisust; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et on vaja läbi viia Euroopa koolide õppekavade väline hindamine, mis ei tooks kaasa lisakulusid koolidele, ning toonitab käimasoleva küpsustunnistuse reformi elluviimise olulisust;

| 43. | nõuab, et kohalike õpetajate töölevõtmine vastaks pädevusnõuetele, et õppetöö, väljaõppe ja töötajate puudumise korral asendajate kvaliteet oleks tagatud ning et kuratoorium tagaks, et nende töötajate kutseoskuseid kontrolliks inspektorid; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et kohalike õpetajate töölevõtmine vastaks pädevusnõuetele, et õppetöö, väljaõppe ja töötajate puudumise korral asendajate kvaliteet oleks tagatud ning et kuratoorium tagaks, et nende töötajate kutseoskuseid kontrolliks inspektorid;

| 44. | on seisukohal, et erinevatest liikmesriikide süsteemidest tulevatele õpetajatele on vaja korraldada spetsiaalseid koolitusprogramme ja erialaseid seminare, et valmistada neid ühtsete standardite ja nõuete kohaselt ette tööks Euroopa koolide süsteemis; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et erinevatest liikmesriikide süsteemidest tulevatele õpetajatele on vaja korraldada spetsiaalseid koolitusprogramme ja erialaseid seminare, et valmistada neid ühtsete standardite ja nõuete kohaselt ette tööks Euroopa koolide süsteemis;

| 45. | kinnitab veel kord, et erivajadustega õpilastega arvestamine on endiselt prioriteet ning et Euroopa koolid peavad tegema kõik neist oleneva, et suurendada oma pädevust puuetega õpilaste õpetamise alal; palub kuratooriumil sellega seoses tagada, et klasside suuruse arvutamisel kohaldataks selle õpilaskategooria puhul koefitsiente, ja tagada nende õpilaste täielik lõimimine; |
| --- | --- |

45.

kinnitab veel kord, et erivajadustega õpilastega arvestamine on endiselt prioriteet ning et Euroopa koolid peavad tegema kõik neist oleneva, et suurendada oma pädevust puuetega õpilaste õpetamise alal; palub kuratooriumil sellega seoses tagada, et klasside suuruse arvutamisel kohaldataks selle õpilaskategooria puhul koefitsiente, ja tagada nende õpilaste täielik lõimimine;

| 46. | palub Euroopa koolide kuratooriumil täita need erivajadustega õpilasi puudutavad soovitused, mis põhinevad Rootsi eksperdirühma 2009. aasta uuringul, ning töötada välja erivajadustega õpilasi käsitlev tegevusplaan; |
| --- | --- |

46.

palub Euroopa koolide kuratooriumil täita need erivajadustega õpilasi puudutavad soovitused, mis põhinevad Rootsi eksperdirühma 2009. aasta uuringul, ning töötada välja erivajadustega õpilasi käsitlev tegevusplaan;

| 47. | rõhutab vajadust töötada välja nõuetekohaselt toimiv süsteem, mis aitab puudega õpilasi nende lõimumisprotsessil Euroopa koolides (nt eriõpetajate abi), et tagada nende õpilaste vanemate liikuvus; |
| --- | --- |

47.

rõhutab vajadust töötada välja nõuetekohaselt toimiv süsteem, mis aitab puudega õpilasi nende lõimumisprotsessil Euroopa koolides (nt eriõpetajate abi), et tagada nende õpilaste vanemate liikuvus;

| 48. | märgib, et kuratooriumi edastatud õppetöös halva edasijõudmise ametlik määr 2,7 % ei kajasta Euroopa koolide õppetulemuste suurt erinevust, eelkõige prantsuskeelse sektsiooni erakordselt kõrget halva edasijõudmise määra mitme viimase aasta jooksul; palub, et kuratoorium uuriks selle toimimishäire, õppetöös halva edasijõudmise üldmäära ja klassikursust kordama jäävate laste jätkuvalt suure arvu pedagoogilisi ja rahalisi põhjuseid ja tagajärgi; |
| --- | --- |

48.

märgib, et kuratooriumi edastatud õppetöös halva edasijõudmise ametlik määr 2,7 % ei kajasta Euroopa koolide õppetulemuste suurt erinevust, eelkõige prantsuskeelse sektsiooni erakordselt kõrget halva edasijõudmise määra mitme viimase aasta jooksul; palub, et kuratoorium uuriks selle toimimishäire, õppetöös halva edasijõudmise üldmäära ja klassikursust kordama jäävate laste jätkuvalt suure arvu pedagoogilisi ja rahalisi põhjuseid ja tagajärgi;

| 49. | kordab uuesti oma palvet kuratooriumile tegeleda alternatiivide leidmisega õpilastele, kes ei suuda lõpetada haridusastet, mis annab Euroopa küpsustunnistuse, ning kaaluda küpsustunnistusest erineva lõputunnistuse loomist nende õpilaste jaoks, kes on orienteerunud kutseharidusele; väidab, et iga uue tunnistuse kohta tuleb teha mõjuhinnang ja tuleb tagada, et see annaks lisandväärtust olemasolevatele kvalifikatsiooniraamistikele; |
| --- | --- |

49.

kordab uuesti oma palvet kuratooriumile tegeleda alternatiivide leidmisega õpilastele, kes ei suuda lõpetada haridusastet, mis annab Euroopa küpsustunnistuse, ning kaaluda küpsustunnistusest erineva lõputunnistuse loomist nende õpilaste jaoks, kes on orienteerunud kutseharidusele; väidab, et iga uue tunnistuse kohta tuleb teha mõjuhinnang ja tuleb tagada, et see annaks lisandväärtust olemasolevatele kvalifikatsiooniraamistikele;

| 50. | kinnitab veel kord, et erivajadustega õpilastega arvestamine peab jääma prioriteediks, eelkõige kuna Euroopa koolid väljastavad praegusel ajal üksnes ühte tüüpi koolilõputunnistusi, ning peavad seega tagama maksimaalse toetuse, et niipalju kui võimalik vältida õppetöös halba edasijõudmist, nii et õpilane ei satuks ummikseisu, kui tal kas keelelistel või muudel põhjustel ei ole võimalik saada alternatiivset haridust vastuvõtva riigi riikliku haridussüsteemi raames; |
| --- | --- |

50.

kinnitab veel kord, et erivajadustega õpilastega arvestamine peab jääma prioriteediks, eelkõige kuna Euroopa koolid väljastavad praegusel ajal üksnes ühte tüüpi koolilõputunnistusi, ning peavad seega tagama maksimaalse toetuse, et niipalju kui võimalik vältida õppetöös halba edasijõudmist, nii et õpilane ei satuks ummikseisu, kui tal kas keelelistel või muudel põhjustel ei ole võimalik saada alternatiivset haridust vastuvõtva riigi riikliku haridussüsteemi raames;

*

* *

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele ja Euroopa koolide kuratooriumile. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele ja Euroopa koolide kuratooriumile.

---

(1)  EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3.

(2)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 333.

(3)  ELT L 124, 27.4.2004, lk 1.

(4)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-e.pdf.

(5)  Viide: 2011-02-D-39-fr-1.

(6)  KOM(2010)0595.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/22

---

Teisipäev, 27. september 2011Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamine ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetunnid

P7_TA(2011)0403

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (2010/2305(INI))

2013/C 56 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eelkõige selle artikleid 174–178, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eelkõige selle artikleid 174–178,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias” (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias” (KOM(2011)0017),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias” (SEK(2011)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias” (SEK(2011)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 25. oktoobri 2010. aasta töödokumenti, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat ja majanduskriisile reageerimist ning Euroopa majanduse taastamise kava toetuseks võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete rakendamise hinnangut (SEK(2010)1291), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 25. oktoobri 2010. aasta töödokumenti, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat ja majanduskriisile reageerimist ning Euroopa majanduse taastamise kava toetuseks võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete rakendamise hinnangut (SEK(2010)1291),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist, „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist, „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (KOM(2010)0110),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 31. märtsi 2010. aasta töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatisele „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (SEK(2010)0360), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 31. märtsi 2010. aasta töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatisele „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (SEK(2010)0360),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta määrust (EL) nr 539/2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta määrust (EL) nr 539/2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 437/2010, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 437/2010, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 284/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 284/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 85/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 85/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2006/702/EÜ) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2006/702/EÜ) (10),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist käsitleva komisjoni 2010. aasta strateegilise aruande kohta, mis võeti vastu välisasjade nõukogu istungil 14. juunil 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist käsitleva komisjoni 2010. aasta strateegilise aruande kohta, mis võeti vastu välisasjade nõukogu istungil 14. juunil 2010. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust „Kuidas edendada tõhusat partnerlust ühtekuuluvuspoliitika programmide juhtimisel, tuginedes 2007.–2013. aasta perioodi headele tavadele” (ECO/258), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust „Kuidas edendada tõhusat partnerlust ühtekuuluvuspoliitika programmide juhtimisel, tuginedes 2007.–2013. aasta perioodi headele tavadele” (ECO/258),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1.–2. detsembri 2010. aasta arvamust „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1.–2. detsembri 2010. aasta arvamust „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (CdR 159/2010),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni 2010. aasta aruande kohta, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide rakendamist (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni 2010. aasta aruande kohta, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide rakendamist (11),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus? (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus? (12),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007– 2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007– 2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0287/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0287/2011),

| A. | arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkus on liikmesriigi ja tema piirkondade võime kulutada struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist eraldatud rahalisi vahendeid tulemuslikul ja tõhusal viisil, ning arvestades, et kõnealune suutlikkus on vajalik selleks, et aidata ELi fondidest eraldatava rahaga maksimaalselt kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkus on liikmesriigi ja tema piirkondade võime kulutada struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist eraldatud rahalisi vahendeid tulemuslikul ja tõhusal viisil, ning arvestades, et kõnealune suutlikkus on vajalik selleks, et aidata ELi fondidest eraldatava rahaga maksimaalselt kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele;

| B. | arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on äärmiselt oluline liidu harmoonilise arengu toetamiseks ning et hoolimata edusammudest, mida on tehtud piirkondade ebavõrdse arengu vähendamiseks, on siiski suured erinevused piirkondade majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku arengutaseme vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on äärmiselt oluline liidu harmoonilise arengu toetamiseks ning et hoolimata edusammudest, mida on tehtud piirkondade ebavõrdse arengu vähendamiseks, on siiski suured erinevused piirkondade majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku arengutaseme vahel;

| C. | arvestades, et kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades ja väikepiirkondades napib vajalikke finants- ja inimressursse ning haldustuge, mida oleks vaja selleks, et asjaomased piirkonnad saaksid neile kättesaadavaid ELi rahalisi vahendeid tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades ja väikepiirkondades napib vajalikke finants- ja inimressursse ning haldustuge, mida oleks vaja selleks, et asjaomased piirkonnad saaksid neile kättesaadavaid ELi rahalisi vahendeid tulemuslikult kasutada;

| D. | arvestades, et ELi regionaalpoliitika on tähtis vahend majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, ning arvestades, et see võimaldab Euroopa Liidul võtta meetmeid selleks, et vähendada piirkondlikke erinevusi, edendada tegelikku lähenemist ning ergutada arengut, kvaliteetset tööhõivet ja sotsiaalset edenemist, ning arvestades, et ELi regionaalpoliitikast saavad kasu ka vähem arenenud piirkonnad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi regionaalpoliitika on tähtis vahend majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, ning arvestades, et see võimaldab Euroopa Liidul võtta meetmeid selleks, et vähendada piirkondlikke erinevusi, edendada tegelikku lähenemist ning ergutada arengut, kvaliteetset tööhõivet ja sotsiaalset edenemist, ning arvestades, et ELi regionaalpoliitikast saavad kasu ka vähem arenenud piirkonnad;

| E. | arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkus ei ole püsiv, vaid muutuv suurus, ning arvestades, et see on väga erinev liikmesriigiti ja piirkonniti ning nende siseselt ning selle parandamiseks on vaja individuaalseid lahendusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkus ei ole püsiv, vaid muutuv suurus, ning arvestades, et see on väga erinev liikmesriigiti ja piirkonniti ning nende siseselt ning selle parandamiseks on vaja individuaalseid lahendusi;

| F. | arvestades, et eesmärk kasutada finantstoetust võimalikult suurel määral nõuab liikmesriikidelt ja haldusasutustelt pidevaid jõupingutusi ning kohaliku ja piirkondliku haldustasandi kaasatust protsessi kõikides etappides, samuti asjakohast suutlikkust institutsioonilistes struktuurides ning tõhusaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eesmärk kasutada finantstoetust võimalikult suurel määral nõuab liikmesriikidelt ja haldusasutustelt pidevaid jõupingutusi ning kohaliku ja piirkondliku haldustasandi kaasatust protsessi kõikides etappides, samuti asjakohast suutlikkust institutsioonilistes struktuurides ning tõhusaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme;

| G. | arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkuse põhiküsimuseks on haldussuutlikkus, eelkõige projektide kavandamisel ja rakendamisel, ning seda on vaja tugevdada, pöörates eritähelepanu liikmesriikidele, kes on maha jäänud ja kus on madalad kasutusmäärad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toetuste kasutamise suutlikkuse põhiküsimuseks on haldussuutlikkus, eelkõige projektide kavandamisel ja rakendamisel, ning seda on vaja tugevdada, pöörates eritähelepanu liikmesriikidele, kes on maha jäänud ja kus on madalad kasutusmäärad;

| H. | arvestades, et struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi eeskirjad on juba olemuselt keerulised, mistõttu on neid raske korralikult üle võtta siseriiklikku õigusesse ja täita, vead on kerged tulema ning seetõttu kulutavad liikmesriigid ja piirkonnad ebaproportsionaalselt palju aega nende vigade parandamiseks ja kontrollimiseks, seepärast peavad need eeskirjad jääma aja jooksul stabiilseks, et soodustada nende paremat omaksvõtmist; arvestades, et sellele vaatamata tuleks toetada lihtsustusi, mis soodustavad rahastamisvahendite rakendamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi eeskirjad on juba olemuselt keerulised, mistõttu on neid raske korralikult üle võtta siseriiklikku õigusesse ja täita, vead on kerged tulema ning seetõttu kulutavad liikmesriigid ja piirkonnad ebaproportsionaalselt palju aega nende vigade parandamiseks ja kontrollimiseks, seepärast peavad need eeskirjad jääma aja jooksul stabiilseks, et soodustada nende paremat omaksvõtmist; arvestades, et sellele vaatamata tuleks toetada lihtsustusi, mis soodustavad rahastamisvahendite rakendamist;

| I. | arvestades, et hoolimata sellest, et vigade arv ja struktuurifondidest rahastamise väärkasutamine on vähenenud, tuleks tugevdada liikmesriikide poolt võetavaid meetmeid, et vähendada rahastamise väärkasutust ning nõuda tagasi alusetult makstud summad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata sellest, et vigade arv ja struktuurifondidest rahastamise väärkasutamine on vähenenud, tuleks tugevdada liikmesriikide poolt võetavaid meetmeid, et vähendada rahastamise väärkasutust ning nõuda tagasi alusetult makstud summad;

| J. | arvestades, et eelkõige praegusel programmiperioodil ELiga ühinenud liikmesriikidel on suuri raskusi toetuste kasutamise suutlikkusega, kuna märkimisväärselt on suurenenud kättesaadavad toetussummad ühinemiseelsete vahenditega võrreldes ning vajakajäämisi on haldusstruktuurides seoses projektide väljatöötamise, toetamise ja hindamisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eelkõige praegusel programmiperioodil ELiga ühinenud liikmesriikidel on suuri raskusi toetuste kasutamise suutlikkusega, kuna märkimisväärselt on suurenenud kättesaadavad toetussummad ühinemiseelsete vahenditega võrreldes ning vajakajäämisi on haldusstruktuurides seoses projektide väljatöötamise, toetamise ja hindamisega;

| K. | arvestades, et puudulik nähtavus lühikese ja keskmise tähtajaga vahendite kasutustaseme puhul vähendab toetuste kasutamise suutlikkust, ning arvestades, et suuremat läbipaistvust on vaja kõikidel juhtimistasanditel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puudulik nähtavus lühikese ja keskmise tähtajaga vahendite kasutustaseme puhul vähendab toetuste kasutamise suutlikkust, ning arvestades, et suuremat läbipaistvust on vaja kõikidel juhtimistasanditel;

| L. | arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond toetab olulisel määral tööturupoliitikat ja aitab märkimisväärselt kaasa sotsiaalse kaasatuse edendamisele, ning arvestades, et selle vahendeid tuleb tunduvalt suurendada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond toetab olulisel määral tööturupoliitikat ja aitab märkimisväärselt kaasa sotsiaalse kaasatuse edendamisele, ning arvestades, et selle vahendeid tuleb tunduvalt suurendada;

| 1. | juhib siiski tähelepanu jõupingutusele, mis vaatamata eelnimetatud probleemidele on tehtud selleks, et tagada toetuste kasutamise suutlikkuse suurendamine ja ühtekuuluvuspoliitika eelarve täitmine 2010. aastal, ning tunnustab Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete positiivset mõju programmide rakendamise ja toetuse saajate rahastamise kiirendamisele; palub komisjonil jätkata neid meetmeid ajavahemikul 2014–2020; |
| --- | --- |

1.

juhib siiski tähelepanu jõupingutusele, mis vaatamata eelnimetatud probleemidele on tehtud selleks, et tagada toetuste kasutamise suutlikkuse suurendamine ja ühtekuuluvuspoliitika eelarve täitmine 2010. aastal, ning tunnustab Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete positiivset mõju programmide rakendamise ja toetuse saajate rahastamise kiirendamisele; palub komisjonil jätkata neid meetmeid ajavahemikul 2014–2020;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et toetuste kasutamise suutlikkuse probleemide põhjuseks on peamiselt järgmised tegurid:






  — | probleemid uue juhtimis- ja kontrollisüsteemi vastavushindamise menetluste läbiviimisel, mis üldiselt toimub programmiperioodi alguses; |
| --- | --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et toetuste kasutamise suutlikkuse probleemide põhjuseks on peamiselt järgmised tegurid:

—

probleemid uue juhtimis- ja kontrollisüsteemi vastavushindamise menetluste läbiviimisel, mis üldiselt toimub programmiperioodi alguses;

| — | ülemaailmne majandussurutis, mis otseselt kajastub riigieelarve kärpemeetmetes ja raskustes saada riigisisest rahastamist; |
| --- | --- |

—

ülemaailmne majandussurutis, mis otseselt kajastub riigieelarve kärpemeetmetes ja raskustes saada riigisisest rahastamist;

| — | vahendite nappus projektide kaasrahastamiseks; |
| --- | --- |

—

vahendite nappus projektide kaasrahastamiseks;

| — | viivitused ELi ja riiklike eeskirjade või nendega seotud juhiste kehtestamisel ja kasutuselevõtmisel ning puudulikud või ebaselged eeskirjad; |
| --- | --- |

—

viivitused ELi ja riiklike eeskirjade või nendega seotud juhiste kehtestamisel ja kasutuselevõtmisel ning puudulikud või ebaselged eeskirjad;

| — | viivitused juhiste tõlkimisel ja komisjonilt selgituste saamisel ning komisjoni juhiste ebaühtlus; |
| --- | --- |

—

viivitused juhiste tõlkimisel ja komisjonilt selgituste saamisel ning komisjoni juhiste ebaühtlus;

| — | liiga keerulised ja liiga ranged riiklikud menetlused ning nende sage muutmine; |
| --- | --- |

—

liiga keerulised ja liiga ranged riiklikud menetlused ning nende sage muutmine;

| — | vajadus luua programmide rakendamiseks uusi institutsioone, mis võib kaasa tuua viivitusi programmide käivitamisel ja läbiviimisel; |
| --- | --- |

—

vajadus luua programmide rakendamiseks uusi institutsioone, mis võib kaasa tuua viivitusi programmide käivitamisel ja läbiviimisel;

| — | asutustevaheliste volituste ebapiisav piiritlemine liikmesriikides, institutsioonidevahelised hierarhiaprobleemid ja sisemised raskused ülesannete ja vastutuste jagamisel; |
| --- | --- |

—

asutustevaheliste volituste ebapiisav piiritlemine liikmesriikides, institutsioonidevahelised hierarhiaprobleemid ja sisemised raskused ülesannete ja vastutuste jagamisel;

| — | piirkondliku ja kohaliku tasandi ebapiisav kaasamine rakenduskavade koostamisse; |
| --- | --- |

—

piirkondliku ja kohaliku tasandi ebapiisav kaasamine rakenduskavade koostamisse;

| — | töötajate vähesus, riikliku ja piirkondliku tasandi töötajate ebapiisav koolitus ning raskused töötajate hoidmisega; |
| --- | --- |

—

töötajate vähesus, riikliku ja piirkondliku tasandi töötajate ebapiisav koolitus ning raskused töötajate hoidmisega;

| — | raskused infotehnoloogiasüsteemide loomisel; |
| --- | --- |

—

raskused infotehnoloogiasüsteemide loomisel;

| — | kontrolli tõhususe ja projekti ulatuse ebaproportsionaalsus; |
| --- | --- |

—

kontrolli tõhususe ja projekti ulatuse ebaproportsionaalsus;

| — | projektide rakendamise ebapiisav esialgne ettevalmistus ja puuduv projektikava; |
| --- | --- |

—

projektide rakendamise ebapiisav esialgne ettevalmistus ja puuduv projektikava;

| — | investeerimisprioriteetide muutmine poliitilistel põhjustel; |
| --- | --- |

—

investeerimisprioriteetide muutmine poliitilistel põhjustel;

| 3. | on arvamusel, et suur hulk tuvastatud probleeme oleks võimalik ära hoida, kui kaasata juba kavandamise etapis kõik asjaomased riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi toimijad, et tulevastes raamdokumentides ja rakenduskavades sisalduvad ettepanekud võimalikult hästi kattuksid toimijate vajadustega, see aitaks suuremal määral ja otsesemalt kaasa ELi eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et suur hulk tuvastatud probleeme oleks võimalik ära hoida, kui kaasata juba kavandamise etapis kõik asjaomased riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi toimijad, et tulevastes raamdokumentides ja rakenduskavades sisalduvad ettepanekud võimalikult hästi kattuksid toimijate vajadustega, see aitaks suuremal määral ja otsesemalt kaasa ELi eesmärkide saavutamisele;

| 4. | kordab, et vaja on lihtsustada ja paindlikumaks muuta eeskirju ja menetlusi ELi ja riiklikul tasandil, et projekti elluviijate jaoks hõlbustada juurdepääsu ELi vahenditele ja edendada nende vahendite usaldusväärset haldamist haldustalituste poolt, ilma seejuures toetuse saajatele suuremaid probleeme tekitamata; usub, et lihtsustamine toob kaasa vahendite kiirema eraldamise, suuremad kasutusmäärad, suurema tõhususe ja läbipaistvuse, vähem rakendusvigu ja lühemad makseperioodid; on seisukohal, et eeskirjade, menetluste ja kontrolli lihtsustamise ja stabiilsuse vahel on vaja leida tasakaal; märgib, et igal juhul on võimalike taotlejate ja toetuse saajate piisav teavitamine eduka rakendamise vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

4.

kordab, et vaja on lihtsustada ja paindlikumaks muuta eeskirju ja menetlusi ELi ja riiklikul tasandil, et projekti elluviijate jaoks hõlbustada juurdepääsu ELi vahenditele ja edendada nende vahendite usaldusväärset haldamist haldustalituste poolt, ilma seejuures toetuse saajatele suuremaid probleeme tekitamata; usub, et lihtsustamine toob kaasa vahendite kiirema eraldamise, suuremad kasutusmäärad, suurema tõhususe ja läbipaistvuse, vähem rakendusvigu ja lühemad makseperioodid; on seisukohal, et eeskirjade, menetluste ja kontrolli lihtsustamise ja stabiilsuse vahel on vaja leida tasakaal; märgib, et igal juhul on võimalike taotlejate ja toetuse saajate piisav teavitamine eduka rakendamise vajalik eeltingimus;

| 5. | rõhutab, et kasutusmäärade suurendamine annab tõhusaid tulemusi ainult ühenduse eeskirjade järgimise korral; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kasutusmäärade suurendamine annab tõhusaid tulemusi ainult ühenduse eeskirjade järgimise korral;

| 6. | on seisukohal, et erilist rõhku tuleks panna tulemuste ja eesmärkide saavutamisega seotud aspektidele, ilma et see vähendaks tähelepanu, mida tuleb alati pöörata sisendite kontrollimisele; usub, et kooskõlas kehtivate eeskirjadega rakendamise, kontrolli ja maksesüsteemide kohta tuleks saavutada parem tasakaal ühelt poolt ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks vajalike eeskirjade ja menetluste ning teiselt poolt ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikumaks ja kulutõhusamaks muutmise vahel; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et erilist rõhku tuleks panna tulemuste ja eesmärkide saavutamisega seotud aspektidele, ilma et see vähendaks tähelepanu, mida tuleb alati pöörata sisendite kontrollimisele; usub, et kooskõlas kehtivate eeskirjadega rakendamise, kontrolli ja maksesüsteemide kohta tuleks saavutada parem tasakaal ühelt poolt ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks vajalike eeskirjade ja menetluste ning teiselt poolt ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikumaks ja kulutõhusamaks muutmise vahel;

| 7. | nõuab ühtekuuluvuspoliitika programmitöö, järelevalve ja hindamise ühtlustamist, et suurendada komisjoni nõuandvat rolli ning vähendada kontrolli ja auditiga seotud halduskoormust; |
| --- | --- |

7.

nõuab ühtekuuluvuspoliitika programmitöö, järelevalve ja hindamise ühtlustamist, et suurendada komisjoni nõuandvat rolli ning vähendada kontrolli ja auditiga seotud halduskoormust;

| 8. | on seisukohal, et rohkem tuleks keskenduda pettuse karistamisele kui eeskirjade eiramistele, nõuab paindlikumat ja diferentseeritumat lähenemisviisi sõltuvalt tuvastatud eiramise tõsidusest; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et rohkem tuleks keskenduda pettuse karistamisele kui eeskirjade eiramistele, nõuab paindlikumat ja diferentseeritumat lähenemisviisi sõltuvalt tuvastatud eiramise tõsidusest;

| 9. | rõhutab, et rohkem tuleks kasutada proportsionaalsuse põhimõtet, mille kohaselt kontrollimeetmed vastavad projekti ulatusele, selleks tuleks väikesemahuliste projektide ja programmide läbiviimisel lihtsustada nõudeid, mis käsitlevad esitatavat teavet ja järelevalvet; tuletab sellegipoolest meelde, et lihtsustatud eeskirjad ei tohi mingil viisil kahjustada läbipaistvust ja vastutust; nõuab, et auditeerimistegevuse kooskõlastamist tuleks tugevdada ja parandada, kaotada tuleks ülearused kontrollid liikmesriikides, kus on olemas asjakohane fondivahendite haldamise süsteem, ning et järgmisel programmiperioodil tuleks kasutada ühekordse audiitorkontrolli põhimõtet, kusjuures seda tuleks nn usalduslepingu põhimõtte sarnaselt rakendada võimalikult sageli; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et rohkem tuleks kasutada proportsionaalsuse põhimõtet, mille kohaselt kontrollimeetmed vastavad projekti ulatusele, selleks tuleks väikesemahuliste projektide ja programmide läbiviimisel lihtsustada nõudeid, mis käsitlevad esitatavat teavet ja järelevalvet; tuletab sellegipoolest meelde, et lihtsustatud eeskirjad ei tohi mingil viisil kahjustada läbipaistvust ja vastutust; nõuab, et auditeerimistegevuse kooskõlastamist tuleks tugevdada ja parandada, kaotada tuleks ülearused kontrollid liikmesriikides, kus on olemas asjakohane fondivahendite haldamise süsteem, ning et järgmisel programmiperioodil tuleks kasutada ühekordse audiitorkontrolli põhimõtet, kusjuures seda tuleks nn usalduslepingu põhimõtte sarnaselt rakendada võimalikult sageli;

| 10. | rõhutab, et ülimalt tähtis on õigeaegselt vastu võtta mitmeaastane finantsraamistik ning liikmesriikidele mõeldud täpsed ja lõplikud eeskirjad ja juhised, et ära hoida alustamisraskusi ja viivitusi riiklike eeskirjade koostamisel ja eeltingimuste rakendamisel liikmesriikides järgmise programmiperioodi alguses; kinnitab, et komisjon peab tagama tehnilise toe, et tagada eeskirjadest ja juhistest õige arusaamine liikmesriikides; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus on ühtekuuluvuspoliitika ja toetuste kasutamise suutlikkuse keskne küsimus, sest liiga lühike mitmeaastane finantsraamistik on takistuseks projektidele, mis on pikema kestusega ja samas arengu seisukohast kõige olulisemad; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ülimalt tähtis on õigeaegselt vastu võtta mitmeaastane finantsraamistik ning liikmesriikidele mõeldud täpsed ja lõplikud eeskirjad ja juhised, et ära hoida alustamisraskusi ja viivitusi riiklike eeskirjade koostamisel ja eeltingimuste rakendamisel liikmesriikides järgmise programmiperioodi alguses; kinnitab, et komisjon peab tagama tehnilise toe, et tagada eeskirjadest ja juhistest õige arusaamine liikmesriikides; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus on ühtekuuluvuspoliitika ja toetuste kasutamise suutlikkuse keskne küsimus, sest liiga lühike mitmeaastane finantsraamistik on takistuseks projektidele, mis on pikema kestusega ja samas arengu seisukohast kõige olulisemad;

| 11. | kutsub liikmesriike üles ühenduse õigusakte siseriiklikku õigusse kiiremini üle võtma; rõhutab, et kohapealsete probleemide paremaks lahendamiseks on tähtis rakendada piisaval arvul koolitatud personali; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles ühenduse õigusakte siseriiklikku õigusse kiiremini üle võtma; rõhutab, et kohapealsete probleemide paremaks lahendamiseks on tähtis rakendada piisaval arvul koolitatud personali;

| 12. | rõhutab, et kasulik on suurendada sünergiat ja vastastikust täiendavust ühiselt hallatavate fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond) ning Euroopa Arengufondi vahel teatavates Euroopa piirkondades, mis on AKV riikide naabruses; on seisukohal, et tuleks ergutada paindlikkust Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel, et hõlbustada integreeritud projektide rahastamist, võttes samal ajal arvesse nende fondide eripära ja eesmärke; rõhutab, et eeskirjade ja menetluste ühtlustamine võib aidata kaasa toetuste andmise lihtsustamisele ja julgustada võimalike toetuse saajate osalemist ELi kaasrahastatud programmides; tuletab sellega seoses meelde ristfinantseerimise võimalusi, mida ei ole seni täielikult ära kasutatud; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kasulik on suurendada sünergiat ja vastastikust täiendavust ühiselt hallatavate fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond) ning Euroopa Arengufondi vahel teatavates Euroopa piirkondades, mis on AKV riikide naabruses; on seisukohal, et tuleks ergutada paindlikkust Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel, et hõlbustada integreeritud projektide rahastamist, võttes samal ajal arvesse nende fondide eripära ja eesmärke; rõhutab, et eeskirjade ja menetluste ühtlustamine võib aidata kaasa toetuste andmise lihtsustamisele ja julgustada võimalike toetuse saajate osalemist ELi kaasrahastatud programmides; tuletab sellega seoses meelde ristfinantseerimise võimalusi, mida ei ole seni täielikult ära kasutatud;

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa Sotsiaalfondi tõhusam kasutamine praegusel ajal kõikidel tasanditel ja kõikides liikmesriikides, et aidata lahendada majandussurutise tagajärjel tekkinud praeguseid sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning kutsub üles tagama, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks tulevikus läbimõeldult ja sihipäraselt Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning oleks nähtav, läbipaistev, tõhus, paindlik, lihtne ja kasutajasõbralik vahend, mis on loodud selleks, et arendada inimkapitali, ja mis arvestaks samas liikmesriikide ja piirkondade eripärade ning vajadustega; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa Sotsiaalfondi tõhusam kasutamine praegusel ajal kõikidel tasanditel ja kõikides liikmesriikides, et aidata lahendada majandussurutise tagajärjel tekkinud praeguseid sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning kutsub üles tagama, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks tulevikus läbimõeldult ja sihipäraselt Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning oleks nähtav, läbipaistev, tõhus, paindlik, lihtne ja kasutajasõbralik vahend, mis on loodud selleks, et arendada inimkapitali, ja mis arvestaks samas liikmesriikide ja piirkondade eripärade ning vajadustega;

| 14. | rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata piiratud arvule prioriteetidele – millest kõige pakilisem on siseturul praeguse rekordilise töötuse määra vähendamine, pöörates erilist tähelepanu noorte ja naiste töökohtadele –, et tagada kogu ELi hõlmavate projektide tõhusam rakendamine ning Euroopa Sotsiaalfondi mõju ja potentsiaali suurendamine, toetades seeläbi Euroopa 2020. aasta strateegiat, samas tuleb rõhutada, et arvesse on vaja võtta erinevat olukorda liikmesriikides ning et praeguste tööhõiveprobleemide lahendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi finantssõltumatust ja suurendada selle paindlikkust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata piiratud arvule prioriteetidele – millest kõige pakilisem on siseturul praeguse rekordilise töötuse määra vähendamine, pöörates erilist tähelepanu noorte ja naiste töökohtadele –, et tagada kogu ELi hõlmavate projektide tõhusam rakendamine ning Euroopa Sotsiaalfondi mõju ja potentsiaali suurendamine, toetades seeläbi Euroopa 2020. aasta strateegiat, samas tuleb rõhutada, et arvesse on vaja võtta erinevat olukorda liikmesriikides ning et praeguste tööhõiveprobleemide lahendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi finantssõltumatust ja suurendada selle paindlikkust;

| 15. | kutsub liikmesriike üles ergutama ja jätkama laiaulatuslikku dialoogi kõikide sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et paremini kindlaks teha tööturu vajadused ja parandada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ning samal ajal piisavalt arvestada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide sõnastamisel piirkondlike ja kohalike vajadustega ning tagada nende kajastumine Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkides; nõuab erilise tähelepanu pööramist madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitusele ja haridusele, et parandada selle sihtrühma tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles ergutama ja jätkama laiaulatuslikku dialoogi kõikide sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et paremini kindlaks teha tööturu vajadused ja parandada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ning samal ajal piisavalt arvestada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide sõnastamisel piirkondlike ja kohalike vajadustega ning tagada nende kajastumine Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkides; nõuab erilise tähelepanu pööramist madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitusele ja haridusele, et parandada selle sihtrühma tööalast konkurentsivõimet;

| 16. | palub liikmesriikidel suurendada teadlikkust Euroopa Sotsiaalfondi kohta ja parandada fondi vahendite kättesaadavust ning tõsta projektide koostamise suutlikkust, et aidata kaasa uute inimväärsete töökohtade loomisele ja tugevdada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel suurendada teadlikkust Euroopa Sotsiaalfondi kohta ja parandada fondi vahendite kättesaadavust ning tõsta projektide koostamise suutlikkust, et aidata kaasa uute inimväärsete töökohtade loomisele ja tugevdada sotsiaalset kaasatust;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kohalike ja piirkondlike arenguprojektide puhul esmatähtsaks ühtset lähenemisviisi, sel eesmärgil tuleks julgustada alt üles põhimõttele tuginevate kohalike algatuste väljatöötamist Euroopa Sotsiaalfondi jaoks ning võimaldada selliste erinevate rahastamisallikate ühitamist, nagu rakenduskavad, riiklikud kavad ja üksikprojekti tasandil erasektori vahendid; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kohalike ja piirkondlike arenguprojektide puhul esmatähtsaks ühtset lähenemisviisi, sel eesmärgil tuleks julgustada alt üles põhimõttele tuginevate kohalike algatuste väljatöötamist Euroopa Sotsiaalfondi jaoks ning võimaldada selliste erinevate rahastamisallikate ühitamist, nagu rakenduskavad, riiklikud kavad ja üksikprojekti tasandil erasektori vahendid;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et venivate haldusmenetluste ja keeruliste eeskirjade tõttu on Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine mõnes liikmesriigis aeglasem kui ette nähtud ning seetõttu loobuvad paljud potentsiaalsed toetusesaajad rahastuse taotlemisest; nõuab Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkide paremat kooskõlastamist tööturu tegelike nõudmistega, mis näitavad vajadust investeerida kutsealase koolituse parandamisse ja käsitöö valdkonna kaitsmise meetmetesse; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et venivate haldusmenetluste ja keeruliste eeskirjade tõttu on Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine mõnes liikmesriigis aeglasem kui ette nähtud ning seetõttu loobuvad paljud potentsiaalsed toetusesaajad rahastuse taotlemisest; nõuab Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkide paremat kooskõlastamist tööturu tegelike nõudmistega, mis näitavad vajadust investeerida kutsealase koolituse parandamisse ja käsitöö valdkonna kaitsmise meetmetesse;

| 19. | palub komisjonil üle vaadata kaasrahastamise määr, et kajastada paremini arengutaset, ELi lisandväärtust, meetmete liike, toetuse saajaid, nende suutlikkust toetusi kasutada ja arenguvõimalusi; nõuab seetõttu, et ühenduse eelarvest eraldataks ühtekuuluvuspoliitika jaoks piisavalt vahendeid ajal, mil rahastamist riiklikul ja kohalikul tasandil piirab riikide range eelarvepoliitika; peab kahetsusväärseks asjaolu, et osa Euroopa Sotsiaalfondi olemasolevatest vahenditest jääb kasutamata, kuid märgib samas, et mõnedes liikmesriikides tehakse sellega seoses suuri edusamme; palub seepärast liikmesriikidel luua mehhanismid, mis aitaksid väikestel toetuse saajatel (üldjuhul rohujuuretasandi valitsusvälised organisatsioonid ja VKEd) taotlusi edukalt ette valmistada ja juhendaksid neid kogu rakendamisperioodi vältel, et tagada tõhusam protsessi kulgemine; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil üle vaadata kaasrahastamise määr, et kajastada paremini arengutaset, ELi lisandväärtust, meetmete liike, toetuse saajaid, nende suutlikkust toetusi kasutada ja arenguvõimalusi; nõuab seetõttu, et ühenduse eelarvest eraldataks ühtekuuluvuspoliitika jaoks piisavalt vahendeid ajal, mil rahastamist riiklikul ja kohalikul tasandil piirab riikide range eelarvepoliitika; peab kahetsusväärseks asjaolu, et osa Euroopa Sotsiaalfondi olemasolevatest vahenditest jääb kasutamata, kuid märgib samas, et mõnedes liikmesriikides tehakse sellega seoses suuri edusamme; palub seepärast liikmesriikidel luua mehhanismid, mis aitaksid väikestel toetuse saajatel (üldjuhul rohujuuretasandi valitsusvälised organisatsioonid ja VKEd) taotlusi edukalt ette valmistada ja juhendaksid neid kogu rakendamisperioodi vältel, et tagada tõhusam protsessi kulgemine;

| 20. | palub liikmesriikidel kasutada suuremal määral Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saajatele ettemaksete tegemise võimalust, pidades seejuures kinni täpsetest eeskirjadest; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel kasutada suuremal määral Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saajatele ettemaksete tegemise võimalust, pidades seejuures kinni täpsetest eeskirjadest;

| 21. | rõhutab, et vaja on osutada pidevat, ranget ja keskendunud tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest rahastatud arenguprogrammide tegelikele tulemustele, selleks tuleb ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parandada hindamis-, järelvalve- ja näitajate süsteeme, mis peaksid lisaks kulutuste tasemele hõlmama ka võetud meetmete kvaliteeti; palub komisjonil arvestada ebakindlusteguritega, mis mõjutavad tööturule naasmise pikaajalisi projekte; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vaja on osutada pidevat, ranget ja keskendunud tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest rahastatud arenguprogrammide tegelikele tulemustele, selleks tuleb ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parandada hindamis-, järelvalve- ja näitajate süsteeme, mis peaksid lisaks kulutuste tasemele hõlmama ka võetud meetmete kvaliteeti; palub komisjonil arvestada ebakindlusteguritega, mis mõjutavad tööturule naasmise pikaajalisi projekte;

| 22. | rõhutab, et teatud reformid võivad olla olulised toetuste kasutamise suutlikkuse tõstmiseks mõnedes liikmesriikides ja seetõttu on vaja need arengu- ja investeerimispartnerluse lepingu koostamise käigus komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel läbi rääkida, et muuta need reformid riikide jaoks siduvaks tingimuseks; juhib eelkõige tähelepanu detsentraliseerimise ning piirkondlike ja kohalike asutuste mõjuvõimu suurendamise tähtsusele; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et teatud reformid võivad olla olulised toetuste kasutamise suutlikkuse tõstmiseks mõnedes liikmesriikides ja seetõttu on vaja need arengu- ja investeerimispartnerluse lepingu koostamise käigus komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel läbi rääkida, et muuta need reformid riikide jaoks siduvaks tingimuseks; juhib eelkõige tähelepanu detsentraliseerimise ning piirkondlike ja kohalike asutuste mõjuvõimu suurendamise tähtsusele;

| 23. | toetab seisukohta, et ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistik peaks võimaldama rakenduskavadega seoses paindlikumat korraldustööd, et kajastada paremini arenguprotsesside laadi ja geograafilist ulatust; soovitab jätta liikmesriikidele ja piirkondadele piisavalt paindlikkust valida mõned oma prioriteedid ja ühitada asjakohaseid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

23.

toetab seisukohta, et ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistik peaks võimaldama rakenduskavadega seoses paindlikumat korraldustööd, et kajastada paremini arenguprotsesside laadi ja geograafilist ulatust; soovitab jätta liikmesriikidele ja piirkondadele piisavalt paindlikkust valida mõned oma prioriteedid ja ühitada asjakohaseid poliitikameetmeid;

| 24. | palub liikmesriikidel pöörata enam tähelepanu projektide ettevalmistamisele ja koostada projektikava, et minimeerida kulude ületamise ohtu ja saavutada vahendite suur kasutusmäär; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel pöörata enam tähelepanu projektide ettevalmistamisele ja koostada projektikava, et minimeerida kulude ületamise ohtu ja saavutada vahendite suur kasutusmäär;

| 25. | märgib, et avaliku sektori institutsiooniline suutlikkus nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning osalevate riigiasutuste ja toetuse saajate tehniline ja haldussuutlikkus on otsustavad tegurid, mis määravad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajaliku poliitika eduka väljatöötamise, rakendamise ja järelevalve; |
| --- | --- |

25.

märgib, et avaliku sektori institutsiooniline suutlikkus nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning osalevate riigiasutuste ja toetuse saajate tehniline ja haldussuutlikkus on otsustavad tegurid, mis määravad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajaliku poliitika eduka väljatöötamise, rakendamise ja järelevalve;

| 26. | kutsub üles liikmesriike komisjoni toetusel ja kooskõlastatult kohalike ja piirkondlike omavalitsustega pöörama tähelepanu inimressursside paremale juhtimisele ning tegema täiendavaid jõupingutusi, et ligi meelitada ja tööl hoida kvalifitseeritud töötaid ELi vahendite haldamiseks, selleks tuleks soodustada nende töötajate kvaliteetset koolitust ning vältida töötajate asendamist, kui see ei ole otseselt vajalik ja tingitud eesmärgist parandada tulemuslikkust ja seeläbi toetuste kasutamise suutlikkust; tuletab sellega seoses meelde võimalusi kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja tehnilise abi vahendeid programmide rakendamiseks ja toeks vajaliku suutlikkuse loomiseks; rõhutab tervikteenuste tähtsust detsentraliseeritud tasandil, et abistada programmis osalevaid partnereid; kutsub liikmesriike üles looma tervikteenuseid pakkuvaid Euroopa teenuspunkte kodanikele võimalikult lähedale, et aidata nii kohalikke ametiasutusi kui ka ELi kodanikke Ühtekuuluvusfondi toetuse taotlemisel; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles liikmesriike komisjoni toetusel ja kooskõlastatult kohalike ja piirkondlike omavalitsustega pöörama tähelepanu inimressursside paremale juhtimisele ning tegema täiendavaid jõupingutusi, et ligi meelitada ja tööl hoida kvalifitseeritud töötaid ELi vahendite haldamiseks, selleks tuleks soodustada nende töötajate kvaliteetset koolitust ning vältida töötajate asendamist, kui see ei ole otseselt vajalik ja tingitud eesmärgist parandada tulemuslikkust ja seeläbi toetuste kasutamise suutlikkust; tuletab sellega seoses meelde võimalusi kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja tehnilise abi vahendeid programmide rakendamiseks ja toeks vajaliku suutlikkuse loomiseks; rõhutab tervikteenuste tähtsust detsentraliseeritud tasandil, et abistada programmis osalevaid partnereid; kutsub liikmesriike üles looma tervikteenuseid pakkuvaid Euroopa teenuspunkte kodanikele võimalikult lähedale, et aidata nii kohalikke ametiasutusi kui ka ELi kodanikke Ühtekuuluvusfondi toetuse taotlemisel;

| 27. | märgib, et vaja on haldus- ja kontrollisüsteemide suurt järjepidevust ja suutlikkust, et saaks tugineda halduskogemustele ja teadmistele, ning kutsub seepärast liikmesriike üles võtma meetmeid, et vältida fondide haldamisega tegeleva halduspersonali sagedat vahetumist; |
| --- | --- |

27.

märgib, et vaja on haldus- ja kontrollisüsteemide suurt järjepidevust ja suutlikkust, et saaks tugineda halduskogemustele ja teadmistele, ning kutsub seepärast liikmesriike üles võtma meetmeid, et vältida fondide haldamisega tegeleva halduspersonali sagedat vahetumist;

| 28. | kutsub komisjoni üles abistama rohkem neid liikmesriike, kelle toetuste kasutusmäärad on alla ELi keskmise ja kus esineb toetuste kasutamise suutlikkuse osas puudujääke; leiab, et seesugust tõhusamat abi ja tihedat koostööd tuleks jätkata vähemalt seni, kuni asjaomastes riikides jõutakse sellisele ekspertteadmiste tasemele, millest piisab tulemusteni jõudmiseks eraldi välisabi kasutamata; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles abistama rohkem neid liikmesriike, kelle toetuste kasutusmäärad on alla ELi keskmise ja kus esineb toetuste kasutamise suutlikkuse osas puudujääke; leiab, et seesugust tõhusamat abi ja tihedat koostööd tuleks jätkata vähemalt seni, kuni asjaomastes riikides jõutakse sellisele ekspertteadmiste tasemele, millest piisab tulemusteni jõudmiseks eraldi välisabi kasutamata;

| 29. | kutsub liikmesriike looma mõttevahetusfoorumeid või koostöövõrke rakendusstruktuuride vahel, et arutada kogemusi ja probleeme ning vahetada parimaid tavasid; kutsub liikmesriike samuti abistama toetuse saajaid rangemate kontrollinõuetega toimetulekul ning kasutama selleks tehnilise toe eraldisi, et koolitada ja nõustada neid majandus- ja sotsiaalvaldkonna toimijaid, kes on võimalikud fondidest toetuse saajad; teeb ettepaneku kasutada sellisteks meetmeteks üht osa neist vahenditest, mis on eraldatud tehnilise toe rakenduskavadele; palub liikmesriikidel kavandada ja korraldada koolitusi võimalikele fondidest toetuse saajatele; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike looma mõttevahetusfoorumeid või koostöövõrke rakendusstruktuuride vahel, et arutada kogemusi ja probleeme ning vahetada parimaid tavasid; kutsub liikmesriike samuti abistama toetuse saajaid rangemate kontrollinõuetega toimetulekul ning kasutama selleks tehnilise toe eraldisi, et koolitada ja nõustada neid majandus- ja sotsiaalvaldkonna toimijaid, kes on võimalikud fondidest toetuse saajad; teeb ettepaneku kasutada sellisteks meetmeteks üht osa neist vahenditest, mis on eraldatud tehnilise toe rakenduskavadele; palub liikmesriikidel kavandada ja korraldada koolitusi võimalikele fondidest toetuse saajatele;

| 30. | rõhutab, kuivõrd olulised on piirkondadevahelised koostööprogrammid ja sellised programmid nagu INTERACT ja URBACT selleks, et kindlaks määrata ja levitada häid tavasid ning anda poliitika- ja haldusvaldkonna toimijatele koolitust, kuidas fonde optimaalselt kasutada; nõuab, et piirkondlikku planeerimist ja fondide tõhusat kasutamist edendavad meetmed tunnistataks abikõlblikuks territoriaalse koostöö eesmärgi alajaotuse „piirkondadevaheline koostöö” raames; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kuivõrd olulised on piirkondadevahelised koostööprogrammid ja sellised programmid nagu INTERACT ja URBACT selleks, et kindlaks määrata ja levitada häid tavasid ning anda poliitika- ja haldusvaldkonna toimijatele koolitust, kuidas fonde optimaalselt kasutada; nõuab, et piirkondlikku planeerimist ja fondide tõhusat kasutamist edendavad meetmed tunnistataks abikõlblikuks territoriaalse koostöö eesmärgi alajaotuse „piirkondadevaheline koostöö” raames;

| 31. | palub komisjonil luua mestimisprogrammi kogemustel põhinev kogu ELi hõlmav koostööprogramm, et parandada koostööd ühelt poolt toetuste suure kasutussuutlikkuse piirkondade ja teiselt poolt väikese kasutussuutlikkusega piirkondade vahel ning hõlbustada parimate tavade levitamist; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil luua mestimisprogrammi kogemustel põhinev kogu ELi hõlmav koostööprogramm, et parandada koostööd ühelt poolt toetuste suure kasutussuutlikkuse piirkondade ja teiselt poolt väikese kasutussuutlikkusega piirkondade vahel ning hõlbustada parimate tavade levitamist;

| 32. | teeb ettepaneku luua internetipõhine platvorm toetuse saajate ning kohalike ja piirkondlike sidusrühmade ja valitsusasutuste jaoks, et vahetada parimaid tavasid ja teavet takistuste, probleemide ja nende võimalike lahenduste kohta; |
| --- | --- |

32.

teeb ettepaneku luua internetipõhine platvorm toetuse saajate ning kohalike ja piirkondlike sidusrühmade ja valitsusasutuste jaoks, et vahetada parimaid tavasid ja teavet takistuste, probleemide ja nende võimalike lahenduste kohta;

| 33. | palub komisjonil uurida võimalusi võtta kasutusele ühtlustatud teabe- ja kommunikatsioonisüsteemid, võttes samas arvesse liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide erinevusi, ning nõuab sel eesmärgil ühtse tarkvara kasutuselevõttu, et kontrollida vahendite kasutamist territoriaalse koostöö programmide raames; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil uurida võimalusi võtta kasutusele ühtlustatud teabe- ja kommunikatsioonisüsteemid, võttes samas arvesse liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide erinevusi, ning nõuab sel eesmärgil ühtse tarkvara kasutuselevõttu, et kontrollida vahendite kasutamist territoriaalse koostöö programmide raames;

| 34. | kutsub komisjoni üles kasutama teabe- ja kommunikatsioonisüsteeme, et välja töötada varajase hoiatuse süsteem vahendite kasutamise kohta ning esitada vähemalt kord aastas aruanne, mis sisaldaks teavet piirkondlike ja struktuurifondide kasutamise kohta igas piirkonnas, see võimaldaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika rakendamist jälgida; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles kasutama teabe- ja kommunikatsioonisüsteeme, et välja töötada varajase hoiatuse süsteem vahendite kasutamise kohta ning esitada vähemalt kord aastas aruanne, mis sisaldaks teavet piirkondlike ja struktuurifondide kasutamise kohta igas piirkonnas, see võimaldaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika rakendamist jälgida;

| 35. | palub komisjonil teha aktiivselt koostööd Euroopa Investeerimispangaga, eriti kui kavandatakse ühenduse algatusi, mille eesmärk on VKEde finantsabi tagamise kaudu parandada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust ja tõhusust ning tugevdada struktuurifondide mõju; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil teha aktiivselt koostööd Euroopa Investeerimispangaga, eriti kui kavandatakse ühenduse algatusi, mille eesmärk on VKEde finantsabi tagamise kaudu parandada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust ja tõhusust ning tugevdada struktuurifondide mõju;

| 36. | on veendunud, et tänu oma suuremale paindlikkusele annavad piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku ja erasektori partnerlused, mis on eelnevalt hästi ette valmistatud ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, oma panuse sellesse, et suurendada toetuste kasutamise suutlikkust ja lahendada kaasrahastamise probleeme; soovitab liikmesriikidel selgitada ja lihtsustada riiklikke õigusakte, et hõlbustada niisuguste partnerluste loomist; rõhutab, et tagada tuleb demokraatlik kontroll avaliku ja erasektori partnerluste üle; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et tänu oma suuremale paindlikkusele annavad piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku ja erasektori partnerlused, mis on eelnevalt hästi ette valmistatud ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, oma panuse sellesse, et suurendada toetuste kasutamise suutlikkust ja lahendada kaasrahastamise probleeme; soovitab liikmesriikidel selgitada ja lihtsustada riiklikke õigusakte, et hõlbustada niisuguste partnerluste loomist; rõhutab, et tagada tuleb demokraatlik kontroll avaliku ja erasektori partnerluste üle;

| 37. | palub komisjonil kontrollida, kas on olemas õiguslik alus avaliku ja erasektori partnerluse projektide läbiviimiseks ning kuivõrd tõhus see on, ning vajaduse korral soovitada liikmesriikidel, kes pole veel selliseid õigusakte vastu võtnud, et nad, pidades silmas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutuselevõtu võimalust avaliku ja erasektori partnerluse projektide jaoks järgmisel programmiperioodil, valmistaksid ette ja võtaksid kiiremas korras vastu menetlused nende projektide tõhusaks rakendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil kontrollida, kas on olemas õiguslik alus avaliku ja erasektori partnerluse projektide läbiviimiseks ning kuivõrd tõhus see on, ning vajaduse korral soovitada liikmesriikidel, kes pole veel selliseid õigusakte vastu võtnud, et nad, pidades silmas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutuselevõtu võimalust avaliku ja erasektori partnerluse projektide jaoks järgmisel programmiperioodil, valmistaksid ette ja võtaksid kiiremas korras vastu menetlused nende projektide tõhusaks rakendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et enamik VKEsid ja eelkõige väike- ja mikroettevõtted ei pääse praeguste halduslike ja finantspiirangute tõttu üksinda ligi struktuurifondide pakutavatele võimalustele ning et neil on vaja oma piirkondlike ja üleriigiliste esindusorganisatsioonide tuge ja nõuandeid; on seisukohal, et eeskirjade ja menetluste lihtsustamine on ülioluline, et tagada nende juurdepääs struktuurifondidele; nõuab, et väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” ja selle põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, ühekordsuse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet kohaldataks kõigil otsustustasanditel investeerimisprioriteetide kindlaksmääramisel ning haldus-, auditi- ja kontrollimenetluste väljatöötamisel, et tagada fondide parem kasutamine; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et enamik VKEsid ja eelkõige väike- ja mikroettevõtted ei pääse praeguste halduslike ja finantspiirangute tõttu üksinda ligi struktuurifondide pakutavatele võimalustele ning et neil on vaja oma piirkondlike ja üleriigiliste esindusorganisatsioonide tuge ja nõuandeid; on seisukohal, et eeskirjade ja menetluste lihtsustamine on ülioluline, et tagada nende juurdepääs struktuurifondidele; nõuab, et väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” ja selle põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, ühekordsuse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet kohaldataks kõigil otsustustasanditel investeerimisprioriteetide kindlaksmääramisel ning haldus-, auditi- ja kontrollimenetluste väljatöötamisel, et tagada fondide parem kasutamine;

| 39. | rõhutab, et fondide kasutamise suutlikkuse jaoks on olulised partnerid, nagu nad on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 11; kutsub liikmesriike üles igakülgselt andma teavet ja juhendust kodanikele, kodanikuühiskonna, ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele ning piirkondlikele ja kohalikele asutustele rahastamisvõimaluste kohta, struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastamise abikõlblikkuse kohta, kaasrahastamiseeskirjade ja hüvitamiseeskirjade kohta ning kust leida pakkumiskutseid, samuti palub toetada nende aktiivsust rahastamisvõimaluste kasutamisel; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et fondide kasutamise suutlikkuse jaoks on olulised partnerid, nagu nad on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 11; kutsub liikmesriike üles igakülgselt andma teavet ja juhendust kodanikele, kodanikuühiskonna, ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele ning piirkondlikele ja kohalikele asutustele rahastamisvõimaluste kohta, struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastamise abikõlblikkuse kohta, kaasrahastamiseeskirjade ja hüvitamiseeskirjade kohta ning kust leida pakkumiskutseid, samuti palub toetada nende aktiivsust rahastamisvõimaluste kasutamisel;

| 40. | rõhutab seda positiivset mõju, mida annab Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendite, näiteks Jessica kasutamine, et laiendada üldisi rahalisi vahendeid, suurendamata seejuures otsest riiklikku rahastamist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab seda positiivset mõju, mida annab Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendite, näiteks Jessica kasutamine, et laiendada üldisi rahalisi vahendeid, suurendamata seejuures otsest riiklikku rahastamist;

| 41. | kordab, et mitmetasandilise valitsemise mehhanismid ja partnerluspõhimõte on rakenduskavade tõhususe ja toetuste suure kasutussuutlikkuse põhitegurid; kutsub liikmesriike üles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja nende institutsioonilise autonoomia põhimõttega tugevdama järjekindlalt partnerluse ja läbipaistvuse põhimõtet rakenduskavade koostamisel ja rakendamisel ning kaasama sel eesmärgil piirkondliku ja kohaliku tasandi ning kodanikuühiskonna kohe algusest peale siduval, igakülgsel ja püsival moel investeerimisprioriteetide määramisse ja kujundamisse, rakenduskavade koostamise, aga ka nende rakendamise ja hindamise kõikidesse etappidesse; |
| --- | --- |

41.

kordab, et mitmetasandilise valitsemise mehhanismid ja partnerluspõhimõte on rakenduskavade tõhususe ja toetuste suure kasutussuutlikkuse põhitegurid; kutsub liikmesriike üles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja nende institutsioonilise autonoomia põhimõttega tugevdama järjekindlalt partnerluse ja läbipaistvuse põhimõtet rakenduskavade koostamisel ja rakendamisel ning kaasama sel eesmärgil piirkondliku ja kohaliku tasandi ning kodanikuühiskonna kohe algusest peale siduval, igakülgsel ja püsival moel investeerimisprioriteetide määramisse ja kujundamisse, rakenduskavade koostamise, aga ka nende rakendamise ja hindamise kõikidesse etappidesse;

| 42. | kutsub komisjoni üles arutlema avatumalt meetmete üle, mis on ette nähtud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise kiirendamiseks; soovitab sellega seoses, et võiks paluda Regioonide Komiteel esitada igal aastal arvamuse toetuste kasutamise suutlikkuse kohta kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles arutlema avatumalt meetmete üle, mis on ette nähtud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise kiirendamiseks; soovitab sellega seoses, et võiks paluda Regioonide Komiteel esitada igal aastal arvamuse toetuste kasutamise suutlikkuse kohta kõikides liikmesriikides;

| 43. | palub komisjonil tagada, et ühtekuuluvuspoliitika toetaks lisaks Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele kõikides liikmesriikides ka piirkondade ja mikropiirkondade vaheliste erinevuste vähendamist, võtaks nõuetekohaselt arvesse äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ja edendaks ELi harmoonilist arengut, tagades sealhulgas sihtotstarbelised lisavahendid ja meetmed sellistele piirkondadele, mis on Euroopa standardite saavutamises veel maha jäänud; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil tagada, et ühtekuuluvuspoliitika toetaks lisaks Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele kõikides liikmesriikides ka piirkondade ja mikropiirkondade vaheliste erinevuste vähendamist, võtaks nõuetekohaselt arvesse äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ja edendaks ELi harmoonilist arengut, tagades sealhulgas sihtotstarbelised lisavahendid ja meetmed sellistele piirkondadele, mis on Euroopa standardite saavutamises veel maha jäänud;

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 158, 24.6.2010, lk 1.

(2)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 1.

(3)  ELT L 126, 21.5.2009, lk 3.

(4)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 10.

(5)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 1.

(6)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(7)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.

(8)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

(9)  ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.

(10)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0283.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0473.

(13)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 79.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/31

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa reageerimine katastroofidele: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll

P7_TA(2011)0404

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon kodanikukaitse ja humanitaarabi rolli kohta Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises (2011/2023(INI))

2013/C 56 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 196, milles sätestatakse, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 196, milles sätestatakse, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222 (solidaarsusklausel), milles sätestatakse, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222 (solidaarsusklausel), milles sätestatakse, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23,

| — | võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud ja 2001. aastal läbi vaadatud Oslo suuniseid, mis käsitlevad sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamist rahvusvahelistes operatsioonides suurõnnetuste korral, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud ja 2001. aastal läbi vaadatud Oslo suuniseid, mis käsitlevad sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamist rahvusvahelistes operatsioonides suurõnnetuste korral,

| — | võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Komisjoni presidendi poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Komisjoni presidendi poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” (KOM(2010)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” (KOM(2008)0130), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” (KOM(2008)0130),

| — | võttes arvesse Michel Barnier’ aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud: Europe aid”, mis avaldati 2006. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Michel Barnier’ aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud: Europe aid”, mis avaldati 2006. aasta mais,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles tervitati komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatises välja toodud eesmärke saavutada prognoositavam, tõhusam, tulemuslikum, ühtsem ja nähtavam katastroofidele reageerimine Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles tervitati komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatises välja toodud eesmärke saavutada prognoositavam, tõhusam, tulemuslikum, ühtsem ja nähtavam katastroofidele reageerimine Euroopas,

| — | võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles maksimaalselt ära kasutama ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja suurendama liikmesriikide vahelist koostööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles maksimaalselt ära kasutama ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja suurendama liikmesriikide vahelist koostööd,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2007. aasta otsust 2007/162/EÜ, Euratom (kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta) (1) ja nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsust 2007/779/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2007. aasta otsust 2007/162/EÜ, Euratom (kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta) (1) ja nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsust 2007/779/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism) (2),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta (3), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitis (4), 16. septembri 2009. aasta resolutsiooni metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel (5), 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (6) ja 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni sellel suvel toimunud loodusõnnetuste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta (3), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitis (4), 16. septembri 2009. aasta resolutsiooni metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel (5), 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (6) ja 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni sellel suvel toimunud loodusõnnetuste kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0283/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0283/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb arvestada mitmete ohtudega, nagu maavärinad ja tsunamid, tulekahjud, sealhulgas metsatulekahjud, üleujutused ja maalihked, tööstus- ja tuumaõnnetused, terrorirünnakud, looduskatastroofid ja suured pandeemiad; arvestades, et Euroopa Liitu ja selle kodanikke, samuti muid maailma riike ja piirkondi tabavad üha sagedamini nii inimtegevusest põhjustatud katastroofid kui ka loodusõnnetused ning need on muutunud üha raskemaks, nagu näitas traagiliselt hiljutine ränk katastroof Jaapanis, mida tabasid maavärin, tsunami ja tuumakatastroof, nõudes inimelusid ja tekitades kahju majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale ning kultuuripärandile, ning arvestades, et me ei saa välistada selliste ettearvamatute ja prognoosimatu tugevusega sündmuste esinemist mis tahes ajal ning seetõttu oleks Euroopa tasandil katastroofidele reageerimisest väga palju kasu, kui üksikute riikide võimekus viimase piirini proovile pannakse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb arvestada mitmete ohtudega, nagu maavärinad ja tsunamid, tulekahjud, sealhulgas metsatulekahjud, üleujutused ja maalihked, tööstus- ja tuumaõnnetused, terrorirünnakud, looduskatastroofid ja suured pandeemiad; arvestades, et Euroopa Liitu ja selle kodanikke, samuti muid maailma riike ja piirkondi tabavad üha sagedamini nii inimtegevusest põhjustatud katastroofid kui ka loodusõnnetused ning need on muutunud üha raskemaks, nagu näitas traagiliselt hiljutine ränk katastroof Jaapanis, mida tabasid maavärin, tsunami ja tuumakatastroof, nõudes inimelusid ja tekitades kahju majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale ning kultuuripärandile, ning arvestades, et me ei saa välistada selliste ettearvamatute ja prognoosimatu tugevusega sündmuste esinemist mis tahes ajal ning seetõttu oleks Euroopa tasandil katastroofidele reageerimisest väga palju kasu, kui üksikute riikide võimekus viimase piirini proovile pannakse;

| B. | arvestades, et äärmuslikku põuda ja metsatulekahjusid esineb Euroopas üha sagedamini ja suuremas ulatuses ning seetõttu on vaja jätkata vastavasisuliste teadusuuringute arendamist, et parandada riskihindamismehhanisme ning nende nähtuste ennetussüsteeme ja nendega võitlemise vahendeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et äärmuslikku põuda ja metsatulekahjusid esineb Euroopas üha sagedamini ja suuremas ulatuses ning seetõttu on vaja jätkata vastavasisuliste teadusuuringute arendamist, et parandada riskihindamismehhanisme ning nende nähtuste ennetussüsteeme ja nendega võitlemise vahendeid;

| C. | arvestades, et kliimamuutuste jätkuv süvenemine ja loodusliku kapitali ammendumine suurendavad sagedasemate ning tõsisemate looduskatastroofide tõenäosust veelgi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliimamuutuste jätkuv süvenemine ja loodusliku kapitali ammendumine suurendavad sagedasemate ning tõsisemate looduskatastroofide tõenäosust veelgi;

| D. | arvestades, et 2008. aastal tunnistasid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osapooled Bali tegevuskavas seost suurõnnetuste ohu vähendamise ja kliimamuutuste vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2008. aastal tunnistasid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osapooled Bali tegevuskavas seost suurõnnetuste ohu vähendamise ja kliimamuutuste vahel;

| E. | arvestades, et 2010. aastal tunnustati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Cancuni kohandamisraamistikus ametlikult katastroofiohu vähendamist kui kliimamuutustega kohanemise tähtsat aspekti ja soovitati valitsustel kaaluda kohandamismeetmete ühendamist Hyogo tegevusraamistikuga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2010. aastal tunnustati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Cancuni kohandamisraamistikus ametlikult katastroofiohu vähendamist kui kliimamuutustega kohanemise tähtsat aspekti ja soovitati valitsustel kaaluda kohandamismeetmete ühendamist Hyogo tegevusraamistikuga;

| F. | arvestades, et hiljutised tragöödiad, eriti Haiti maavärin ja Pakistani üleujutused, näitasid, et ELi peamised vahendid katastroofidele reageerimiseks (humanitaarabi ja ELi kodanikukaitse mehhanism) täitsid antud tingimustes hästi oma eesmärki, kuid arvestades, et Euroopa Liitu mõjutavatele katastroofidele reageerimise koordineerimist nii liidu piires kui ka väljaspool on vaja veelgi nõuetekohaselt tugevdada ning et on veel piisavalt ruumi, et muuta ELi abi tervikuna tõhusamaks, tulemuslikumaks, terviklikumaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljutised tragöödiad, eriti Haiti maavärin ja Pakistani üleujutused, näitasid, et ELi peamised vahendid katastroofidele reageerimiseks (humanitaarabi ja ELi kodanikukaitse mehhanism) täitsid antud tingimustes hästi oma eesmärki, kuid arvestades, et Euroopa Liitu mõjutavatele katastroofidele reageerimise koordineerimist nii liidu piires kui ka väljaspool on vaja veelgi nõuetekohaselt tugevdada ning et on veel piisavalt ruumi, et muuta ELi abi tervikuna tõhusamaks, tulemuslikumaks, terviklikumaks ja nähtavamaks;

| G. | arvestades lisaks seda, et paljude kriiside ajal, eelkõige 26. detsembri 2004. aasta tsunamikriisi ajal tõstatati palju küsimusi seoses sellega, et Euroopa tasandil puuduvad süsteemsed tegevusvariandid või -kavad ohtudele reageerimiseks ning et Euroopa tegevus ei ole ülemaailmselt tehtavate jõupingutusega võrreldes piisavalt nähtav; |
| --- | --- |

G.

arvestades lisaks seda, et paljude kriiside ajal, eelkõige 26. detsembri 2004. aasta tsunamikriisi ajal tõstatati palju küsimusi seoses sellega, et Euroopa tasandil puuduvad süsteemsed tegevusvariandid või -kavad ohtudele reageerimiseks ning et Euroopa tegevus ei ole ülemaailmselt tehtavate jõupingutusega võrreldes piisavalt nähtav;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi algatatud katseprojektide (8) raames testiti edukalt eri menetlusi, mis hõlmasid liikmesriikide eelnevalt kindlaksmääratud vahendeid ja ELi rahastatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi algatatud katseprojektide (8) raames testiti edukalt eri menetlusi, mis hõlmasid liikmesriikide eelnevalt kindlaksmääratud vahendeid ja ELi rahastatavaid vahendeid;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut ELi kodanikukaitseüksuse loomiseks, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet ja täiendades seega liikmesriikide jõupingutusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 196; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut ELi kodanikukaitseüksuse loomiseks, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet ja täiendades seega liikmesriikide jõupingutusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 196;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausliga pannakse liikmesriikidele kohustus aidata üksteist ELi territooriumil aset leidva loodusõnnetuse või inimtegevusest põhjustatud õnnetuse korral; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausliga pannakse liikmesriikidele kohustus aidata üksteist ELi territooriumil aset leidva loodusõnnetuse või inimtegevusest põhjustatud õnnetuse korral;

| K. | arvestades, et vahetu kooskõlastamine, ühtsus ja teabevahetus ELis ning rahvusvaheliste osalejatega on otsustava tähtsusega; arvestades, et praegune kooskõlastamine Euroopas, mis põhineb mitmetel eri käsuliinidega meeskondadel, põhjustab kahekordseid jõupingutusi ja kattumisi ning on inimressursside, koordineerimise ja tõhususe seisukohalt kulukas; arvestades lisaks seda, et majandus- ja finantskriisi oludes peab Euroopa Liit välja arendama olemasolevate vahendite jagamisel ja ratsionaliseerimisel põhineva kaitsesüsteemi, suurendamata sealjuures üldisi kulusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vahetu kooskõlastamine, ühtsus ja teabevahetus ELis ning rahvusvaheliste osalejatega on otsustava tähtsusega; arvestades, et praegune kooskõlastamine Euroopas, mis põhineb mitmetel eri käsuliinidega meeskondadel, põhjustab kahekordseid jõupingutusi ja kattumisi ning on inimressursside, koordineerimise ja tõhususe seisukohalt kulukas; arvestades lisaks seda, et majandus- ja finantskriisi oludes peab Euroopa Liit välja arendama olemasolevate vahendite jagamisel ja ratsionaliseerimisel põhineva kaitsesüsteemi, suurendamata sealjuures üldisi kulusid;

| L. | arvestades, et pärast hiljutist Jaapanit tabanud katastroofi palus Jaapan Euroopa Liidul moodustada abi jagamiseks üheainsa kodanikukaitse meeskonna, mida koordineerib Euroopa Komisjon, selle asemel et saata eri ajal mitu eri liikmesriikide kodanikukaitse meeskonda, arvestades, et operatiivse koordineerimise tugevdamine võimaldas selle katastroofi ajal parandada tervikuna ELi abi osutamise kulutasuvust, sidusust ja nähtavust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast hiljutist Jaapanit tabanud katastroofi palus Jaapan Euroopa Liidul moodustada abi jagamiseks üheainsa kodanikukaitse meeskonna, mida koordineerib Euroopa Komisjon, selle asemel et saata eri ajal mitu eri liikmesriikide kodanikukaitse meeskonda, arvestades, et operatiivse koordineerimise tugevdamine võimaldas selle katastroofi ajal parandada tervikuna ELi abi osutamise kulutasuvust, sidusust ja nähtavust;

| M. | arvestades, et ELi tasandil peab olema tagatud poliitiline sidusus vastavalt institutsioonide rollidele, ilma et see takistaks või aeglustaks katastroofidele reageerimise operatsioone, ning arvestades, et see peaks põhinema olemasolevatel mehhanismidel, ilma et oleks vaja luua uusi struktuure; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi tasandil peab olema tagatud poliitiline sidusus vastavalt institutsioonide rollidele, ilma et see takistaks või aeglustaks katastroofidele reageerimise operatsioone, ning arvestades, et see peaks põhinema olemasolevatel mehhanismidel, ilma et oleks vaja luua uusi struktuure;

| N. | arvestades, et suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku kultuuri tuleks arengupoliitikas, -kavades ja -programmides süvalaiendada, et lahendada katastroofe põhjustavaid probleeme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku kultuuri tuleks arengupoliitikas, -kavades ja -programmides süvalaiendada, et lahendada katastroofe põhjustavaid probleeme;

| O. | arvestades, et on vaja välja arendada reaalajas ennetustegevus seire eri operatiivetappides: järelevalve, sealhulgas satelliitinfo kasutamise, varajaste hoiatuste edastamise, hoiatamise ja sellele reageerimise ning potentsiaalselt ohustatud elanikkonna abistamise kaudu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vaja välja arendada reaalajas ennetustegevus seire eri operatiivetappides: järelevalve, sealhulgas satelliitinfo kasutamise, varajaste hoiatuste edastamise, hoiatamise ja sellele reageerimise ning potentsiaalselt ohustatud elanikkonna abistamise kaudu;

| P. | arvestades, et EL toetab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning eelkõige ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo keskset rolli rahvusvahelise abi koordineerimisel kolmandates riikides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL toetab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning eelkõige ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo keskset rolli rahvusvahelise abi koordineerimisel kolmandates riikides;

| Q. | arvestades, et riskidele reageerimist kõikidel etappidel ja kõiki ohte käsitlev Euroopa integreeritud lähenemisviis on kõige tõhusam strateegia katastroofidega toimetulekuks; arvestades, et see lähenemisviis peab säästva arengu laiemas kontekstis ühendama endas katastroofide ennetamist (sealhulgas leevendamist ja riskide vähendamist), valmisolekut, reageerimist ja taastumist; rõhutab, kui tähtis on välja töötada sellised operatiivsed töövahendid nagu operatiivne riskiennetuskava (mis hõlmaks standardmeetodeid ja planeerimisvahendeid); arvestades, et ELil on vaja hakata tegema tegelikke investeeringuid riskide ennetamisse ja prognoosimisse ning et EL peaks jälgima sama ambitsioonikat lähenemisviisi ka suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku ning nendele reageerimise puhul; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riskidele reageerimist kõikidel etappidel ja kõiki ohte käsitlev Euroopa integreeritud lähenemisviis on kõige tõhusam strateegia katastroofidega toimetulekuks; arvestades, et see lähenemisviis peab säästva arengu laiemas kontekstis ühendama endas katastroofide ennetamist (sealhulgas leevendamist ja riskide vähendamist), valmisolekut, reageerimist ja taastumist; rõhutab, kui tähtis on välja töötada sellised operatiivsed töövahendid nagu operatiivne riskiennetuskava (mis hõlmaks standardmeetodeid ja planeerimisvahendeid); arvestades, et ELil on vaja hakata tegema tegelikke investeeringuid riskide ennetamisse ja prognoosimisse ning et EL peaks jälgima sama ambitsioonikat lähenemisviisi ka suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku ning nendele reageerimise puhul;

| R. | arvestades, et määrus, millega asutatakse solidaarsusfond, sisaldab eeltingimusi, mis raskendavad ja aeglustavad fondi vahendite mobiliseerimist teatavates katastroofiolukordades, eriti kui vaadata abikõlblikke kulusummasid ja -liike ning tähtaegade ja menetluste jäikust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määrus, millega asutatakse solidaarsusfond, sisaldab eeltingimusi, mis raskendavad ja aeglustavad fondi vahendite mobiliseerimist teatavates katastroofiolukordades, eriti kui vaadata abikõlblikke kulusummasid ja -liike ning tähtaegade ja menetluste jäikust;

| S. | arvestades, et kriisi ajal on päästemeeskondadel tingimata vaja saada võimalikult kiiresti täpset teavet, et nad saaksid jagada esmatarbekaupu, eluliselt vajalikke seadmeid ja vahendeid, ning arvestades, et telekommunikatsioonivahendid on seetõttu kriisiohjeahela tähtsaim lüli; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kriisi ajal on päästemeeskondadel tingimata vaja saada võimalikult kiiresti täpset teavet, et nad saaksid jagada esmatarbekaupu, eluliselt vajalikke seadmeid ja vahendeid, ning arvestades, et telekommunikatsioonivahendid on seetõttu kriisiohjeahela tähtsaim lüli;

| T. | arvestades, et kriisiolukorras võivad tavapärased sideühendused ja -vahendid olla üle koormatud või hävinud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kriisiolukorras võivad tavapärased sideühendused ja -vahendid olla üle koormatud või hävinud;

| U. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on juba tunnistanud kasu, mis tuleneb Euroopa kosmosepoliitikast ning satelliitandmete ja -teabe kasutamise eesmärgil Euroopa Komisjoni poolt algatatud ülemaailmses keskkonna- ja turvaseire programmis (GMES) saavutatud positiivsetest tulemustest ning nende praktilisest rakendamisest kodanikukaitses ja samuti hädaolukorrale reageerimise põhiteenistuse (Emergency Response Core Service) kaudu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on juba tunnistanud kasu, mis tuleneb Euroopa kosmosepoliitikast ning satelliitandmete ja -teabe kasutamise eesmärgil Euroopa Komisjoni poolt algatatud ülemaailmses keskkonna- ja turvaseire programmis (GMES) saavutatud positiivsetest tulemustest ning nende praktilisest rakendamisest kodanikukaitses ja samuti hädaolukorrale reageerimise põhiteenistuse (Emergency Response Core Service) kaudu;

| 1. | tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” ja selle eesmärke; rõhutab, et teatises esitatud ettepanekuid tuleks täiendavalt uurida, et saavutada Euroopa-poolne reageerimine, mis oleks tõhustatud, koordineeritud, sidus, tulemuslik, kulutõhus ja nähtav; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” ja selle eesmärke; rõhutab, et teatises esitatud ettepanekuid tuleks täiendavalt uurida, et saavutada Euroopa-poolne reageerimine, mis oleks tõhustatud, koordineeritud, sidus, tulemuslik, kulutõhus ja nähtav;

| 2. | rõhutab vajadust ratsionaliseerida ja lihtsustada Euroopa praeguse katastroofidele reageerimise korda ja optimeerida kättesaadavaid vahendeid üldise kasu huvides, julgustades samal ajal liikmesriike andma oma panust, et sellega kindlustada Euroopa solidaarsust; usub seega, et Euroopa Liidu reageerimisvõime peab olema osa korraga mitut riski hõlmavast integreeritud lähenemisviisist, lisaks peaks see põhinema n-ö alt üles delegeeritud vahenditel ja teabejuhtimisel ehk liikmesriikide algatusel, kes peaks eraldama vabatahtlikult vahendid ja pakkuma ekspertnõu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust ratsionaliseerida ja lihtsustada Euroopa praeguse katastroofidele reageerimise korda ja optimeerida kättesaadavaid vahendeid üldise kasu huvides, julgustades samal ajal liikmesriike andma oma panust, et sellega kindlustada Euroopa solidaarsust; usub seega, et Euroopa Liidu reageerimisvõime peab olema osa korraga mitut riski hõlmavast integreeritud lähenemisviisist, lisaks peaks see põhinema n-ö alt üles delegeeritud vahenditel ja teabejuhtimisel ehk liikmesriikide algatusel, kes peaks eraldama vabatahtlikult vahendid ja pakkuma ekspertnõu;

| 3. | palub komisjonil võtta Euroopa katastroofidele reageerimise suutlikkuse kavandamisel arvesse solidaarsusklauslit ja selle rakendamiskorda, mis tuleb viivitamatult vastu võtta ning mis tagab tõhusama ja kooskõlastatuma katastroofidele reageerimise Euroopa Liidus ning sellest väljaspool; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil võtta Euroopa katastroofidele reageerimise suutlikkuse kavandamisel arvesse solidaarsusklauslit ja selle rakendamiskorda, mis tuleb viivitamatult vastu võtta ning mis tagab tõhusama ja kooskõlastatuma katastroofidele reageerimise Euroopa Liidus ning sellest väljaspool;

| 4. | kordab vajadust vaadata üle solidaarsusfondi määrus, et kohandada abikõlblikkuse kriteeriumeid iga piirkonna ja katastroofi (sealhulgas aeglase arenguga katastroofid, nagu põuad) eripäraga ning võimaldada mobiliseerida vahendeid paindlikumalt ja õigeaegsemalt; |
| --- | --- |

4.

kordab vajadust vaadata üle solidaarsusfondi määrus, et kohandada abikõlblikkuse kriteeriumeid iga piirkonna ja katastroofi (sealhulgas aeglase arenguga katastroofid, nagu põuad) eripäraga ning võimaldada mobiliseerida vahendeid paindlikumalt ja õigeaegsemalt;

| 5. | kinnitab veel kord, et katastroofideks ettevalmistumise, nende ennetamise ja neile reageerimise meetmed ei või olla omavahel sidumata ning et seetõttu oleks soovitav tugevdada ühtset tegutsemisviisi katastroofidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord, et katastroofideks ettevalmistumise, nende ennetamise ja neile reageerimise meetmed ei või olla omavahel sidumata ning et seetõttu oleks soovitav tugevdada ühtset tegutsemisviisi katastroofidega toimetulekuks;

| 6. | kinnitab, et ELi kodanikukaitse mehhanismis on vaja kvalitatiivset nihet praeguselt ad hoc koordineerimiselt kindlale ja ettekavandatud süsteemile, mis tugineks eelnevalt kindlaksmääratud vahenditele, mis on kättesaadavad ELi koheseks tegutsemiseks katastroofiabi operatsioonides; ning teistele moodustele ja ressurssidele, mida liikmesriigid peavad asjakohaseks kasutada; rõhutab ELi katastroofiabi operatsioonide kontrolli-, juhtimis- ja arendamissüsteemi loomise vajadust; |
| --- | --- |

6.

kinnitab, et ELi kodanikukaitse mehhanismis on vaja kvalitatiivset nihet praeguselt ad hoc koordineerimiselt kindlale ja ettekavandatud süsteemile, mis tugineks eelnevalt kindlaksmääratud vahenditele, mis on kättesaadavad ELi koheseks tegutsemiseks katastroofiabi operatsioonides; ning teistele moodustele ja ressurssidele, mida liikmesriigid peavad asjakohaseks kasutada; rõhutab ELi katastroofiabi operatsioonide kontrolli-, juhtimis- ja arendamissüsteemi loomise vajadust;

| 7. | kutsub komisjoni üles esitama subsidiaarsuse põhimõtet järgides võimalikult kiiresti ettepanekud ELi kodanikukaitse mehhanismil põhineva ELi kodanikukaitsejõu rajamiseks, mis võimaldaks liidul koondada vajalikud ressursid kodanikukaitse ja esmase humanitaarabi tagamiseks ohvritele; usub, et ELi reageerimine peaks tuginema Euroopa tsiviilkaitsejõudude olemasolevatele rollidele ja võimekusele ning tagama, et praeguste puudujääkide ja kitsaskohade kõrvaldamisega tegeletakse; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles esitama subsidiaarsuse põhimõtet järgides võimalikult kiiresti ettepanekud ELi kodanikukaitse mehhanismil põhineva ELi kodanikukaitsejõu rajamiseks, mis võimaldaks liidul koondada vajalikud ressursid kodanikukaitse ja esmase humanitaarabi tagamiseks ohvritele; usub, et ELi reageerimine peaks tuginema Euroopa tsiviilkaitsejõudude olemasolevatele rollidele ja võimekusele ning tagama, et praeguste puudujääkide ja kitsaskohade kõrvaldamisega tegeletakse;

| 8. | on nõus, et Euroopa katastroofidele reageerimine peaks tuginema nii Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusele Euroopa kodanikukaitse mehhanismi tugevdamise kaudu – mis põhineb eelnevalt kindlaksmääratud ja seega ennustatavatel liikmesriikide reageerimisvõimel ja valmisolekul hädaolukorraks – kui ka Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskusele, mis on niisuguse strateegia nurgakivi, nagu on märgitud 26. oktoobri 2010. aasta teatises; toonitab, et need arengud peaksid järgima kõiki ohte käsitlevat lähenemisviisi, koondades kõik asjaomased osalised, eelkõige kodanikuühiskonna, mis hõlmab valitsusväliseid organisatsioone ning vabatahtlikke, ühiseks tegevuseks, ning peaks kasutama ära eri olemasolevate vahendite ja instrumentide koostoime; |
| --- | --- |

8.

on nõus, et Euroopa katastroofidele reageerimine peaks tuginema nii Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusele Euroopa kodanikukaitse mehhanismi tugevdamise kaudu – mis põhineb eelnevalt kindlaksmääratud ja seega ennustatavatel liikmesriikide reageerimisvõimel ja valmisolekul hädaolukorraks – kui ka Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskusele, mis on niisuguse strateegia nurgakivi, nagu on märgitud 26. oktoobri 2010. aasta teatises; toonitab, et need arengud peaksid järgima kõiki ohte käsitlevat lähenemisviisi, koondades kõik asjaomased osalised, eelkõige kodanikuühiskonna, mis hõlmab valitsusväliseid organisatsioone ning vabatahtlikke, ühiseks tegevuseks, ning peaks kasutama ära eri olemasolevate vahendite ja instrumentide koostoime;

| 9. | on seisukohal, et kõiki riske hõlmava lähenemisviisiga peab kaasnema suurem paindlikkus eri riskikategooriate suhtes, mida tuleb arvestada igal üksikjuhul eraldi; see eeldab omakorda detsentraliseeritud analüüsi- ja planeerimisvõime väljaarendamist meetmete võtmiseks olenevalt riskide laadist, tõenäosusest ja raskusastmest; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kõiki riske hõlmava lähenemisviisiga peab kaasnema suurem paindlikkus eri riskikategooriate suhtes, mida tuleb arvestada igal üksikjuhul eraldi; see eeldab omakorda detsentraliseeritud analüüsi- ja planeerimisvõime väljaarendamist meetmete võtmiseks olenevalt riskide laadist, tõenäosusest ja raskusastmest;

| 10. | nõuab ka, et ELi katastroofidele reageerimise võime tugevdamiseks kasutataks Euroopa äärepoolseimaid piirkondi ning ülemereterritooriume, kuivõrd need võivad olla tugipunktid logistiliste operatsioonide hõlbustamiseks ja reageerimisvahendite eelpaigutamiseks kõikidele ookeanidele; |
| --- | --- |

10.

nõuab ka, et ELi katastroofidele reageerimise võime tugevdamiseks kasutataks Euroopa äärepoolseimaid piirkondi ning ülemereterritooriume, kuivõrd need võivad olla tugipunktid logistiliste operatsioonide hõlbustamiseks ja reageerimisvahendite eelpaigutamiseks kõikidele ookeanidele;

| 11. | palub komisjonil koostada ja edastada Euroopa Parlamendile loetelu ühenduse vahenditest, millega rahastatakse katastroofide ennetamise tegevust, et hinnata võimalust integreerida katastroofide ennetamist rohkem olemasolevatesse ELi rahastamiskavadesse, nagu seda nõuab nõukogu oma järelduste eelnõus Euroopa Liidus katastroofide ennetamist käsitleva ühenduse raamistiku kohta (12. novembri 2009. aasta dokument nr 15394/09); |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil koostada ja edastada Euroopa Parlamendile loetelu ühenduse vahenditest, millega rahastatakse katastroofide ennetamise tegevust, et hinnata võimalust integreerida katastroofide ennetamist rohkem olemasolevatesse ELi rahastamiskavadesse, nagu seda nõuab nõukogu oma järelduste eelnõus Euroopa Liidus katastroofide ennetamist käsitleva ühenduse raamistiku kohta (12. novembri 2009. aasta dokument nr 15394/09);

| 12. | rõhutab, et Euroopa katastroofidele reageerimise süsteem peab järgima subsidiaarsuse põhimõtet nii liikmesriikide (kel peaks olema võimalik kasutada oma vahendeid, eriti juhtudel, mis puudutavad riikide vastuolus olevaid vajadusi) kui ka ÜRO suhtes, st et see respekteeriks ühelt poolt iga liikmesriigi riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke pädevusi (võttes arvesse tähtsat rolli, ametiasutuste tähtsust katastroofide tagajärgede likvideerimise protsessis, eelkõige seetõttu, et paljudes liikmesriikides teostatakse seadusandlikku võimu kohalikul või piirkondlikul tasandil) ning teiselt poolt ÜRO koordineerimisrolli väljaspool ELi aset leidva katastroofi päästeoperatsioonides; tuletab meelde, et see strateegia peaks täiendama ÜRO strateegiat, kes näeb Euroopa sekkumisvõime loomises selget lisandväärtust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa katastroofidele reageerimise süsteem peab järgima subsidiaarsuse põhimõtet nii liikmesriikide (kel peaks olema võimalik kasutada oma vahendeid, eriti juhtudel, mis puudutavad riikide vastuolus olevaid vajadusi) kui ka ÜRO suhtes, st et see respekteeriks ühelt poolt iga liikmesriigi riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke pädevusi (võttes arvesse tähtsat rolli, ametiasutuste tähtsust katastroofide tagajärgede likvideerimise protsessis, eelkõige seetõttu, et paljudes liikmesriikides teostatakse seadusandlikku võimu kohalikul või piirkondlikul tasandil) ning teiselt poolt ÜRO koordineerimisrolli väljaspool ELi aset leidva katastroofi päästeoperatsioonides; tuletab meelde, et see strateegia peaks täiendama ÜRO strateegiat, kes näeb Euroopa sekkumisvõime loomises selget lisandväärtust;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et katastroofide piiriülese iseloomu tõttu peaks EL oma ressursse koordineerima ja tegema koostööd kolmandate maadega, muu hulgas oma naabruses, kui asjaga on seotud Vahemere Liidu riigid; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et katastroofide piiriülese iseloomu tõttu peaks EL oma ressursse koordineerima ja tegema koostööd kolmandate maadega, muu hulgas oma naabruses, kui asjaga on seotud Vahemere Liidu riigid;

| 14. | toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus, sealhulgas eeskirjad, millega tagatakse liikmesriikide võtmetähtsusega varade prognoositavam kättesaadavus, muu hulgas eelnevalt kokkulepitud reageerimisaegade jooksul kättesaadava ja eelnevalt kindlaksmääratud vahendite kogumi loomine, mis luuakse liikmesriikide vabatahtlikult võetud kohustuse kaudu teha need vahendid vabatahtlikult kättesaadavaks ELi katastroofiabiga seotud sekkumistel kasutamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; on seisukohal, et sel viisil ja samuti toetades inimesi, keda on tabanud looduskatastroofid, nagu suurtulekahjud, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, orkaanid ja hiidlained, samuti merel toimuvad õnnetused, naftalekked või tuumaoht, suureneb oluliselt ELi sekkumistegevuse Euroopa lisandväärtus; |
| --- | --- |

14.

toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus, sealhulgas eeskirjad, millega tagatakse liikmesriikide võtmetähtsusega varade prognoositavam kättesaadavus, muu hulgas eelnevalt kokkulepitud reageerimisaegade jooksul kättesaadava ja eelnevalt kindlaksmääratud vahendite kogumi loomine, mis luuakse liikmesriikide vabatahtlikult võetud kohustuse kaudu teha need vahendid vabatahtlikult kättesaadavaks ELi katastroofiabiga seotud sekkumistel kasutamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; on seisukohal, et sel viisil ja samuti toetades inimesi, keda on tabanud looduskatastroofid, nagu suurtulekahjud, üleujutused, maavärinad, vulkaanipursked, orkaanid ja hiidlained, samuti merel toimuvad õnnetused, naftalekked või tuumaoht, suureneb oluliselt ELi sekkumistegevuse Euroopa lisandväärtus;

| 15. | tuletab meelde, et geograafilise asendi tõttu on kindlad piirkonnad, näiteks ranniku-, saarte ja mägialad eriti haavatavad, ning nõuab, et nimetatud piirkondadele pöörataks erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et geograafilise asendi tõttu on kindlad piirkonnad, näiteks ranniku-, saarte ja mägialad eriti haavatavad, ning nõuab, et nimetatud piirkondadele pöörataks erilist tähelepanu;

| 16. | märgib, et ELi piiri ääres asuvaid Euroopa piirkondi võivad mõjutada katastroofid, mis leiavad aset kolmandatele riikidele kuuluvates piirkondades, mille puhul on sekkumine veelgi keerulisem; teeb ettepaneku, et selliste piirkondade toetamiseks tuleb välja töötada erimeetmed ja pöörata erilist tähelepanu inimeste või tööstuslike õnnetuste põhjustatud katastroofidele, mis nõuavad erinevaid strateegiaid; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ELi piiri ääres asuvaid Euroopa piirkondi võivad mõjutada katastroofid, mis leiavad aset kolmandatele riikidele kuuluvates piirkondades, mille puhul on sekkumine veelgi keerulisem; teeb ettepaneku, et selliste piirkondade toetamiseks tuleb välja töötada erimeetmed ja pöörata erilist tähelepanu inimeste või tööstuslike õnnetuste põhjustatud katastroofidele, mis nõuavad erinevaid strateegiaid;

| 17. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tulekahjudele, mille tõrjumiseks on vaja sihipäraseid strateegiaid ja meetmeid; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tulekahjudele, mille tõrjumiseks on vaja sihipäraseid strateegiaid ja meetmeid;

| 18. | kinnitab vajadust järgida põhimõtet „saastaja maksab” seoses keskkonnakahju eest vastutamise ja katastroofidele reageerimisega seotud kulude väljanõudmisega kahju tekitanud eraettevõtjatelt; |
| --- | --- |

18.

kinnitab vajadust järgida põhimõtet „saastaja maksab” seoses keskkonnakahju eest vastutamise ja katastroofidele reageerimisega seotud kulude väljanõudmisega kahju tekitanud eraettevõtjatelt;

Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus

| 19. | on seisukohal, et eelnevalt kindlaksmääratud võimekuse, ressursside ja varade kogumi loomine liikmesriikide vabatahtlikult võetud kohustuse kaudu teha need varad kättesaadavaks ELi katastroofiabiga seotud sekkumistel kasutamiseks nii liidus kui ka väljaspool on ELi abisuutlikkuses kesksel kohal, mida võiks täiendada liikmesriikide ad hoc pakkumised; soovitab töötada välja selge ja üksikasjaliku stiimulite skeemi, mis võimaldaks liikmesriikidel panustada piisavalt vahendeid vabatahtlikku kogumisse, ilma et suurendataks liikmesriikide üldiseid kulutusi; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et eelnevalt kindlaksmääratud võimekuse, ressursside ja varade kogumi loomine liikmesriikide vabatahtlikult võetud kohustuse kaudu teha need varad kättesaadavaks ELi katastroofiabiga seotud sekkumistel kasutamiseks nii liidus kui ka väljaspool on ELi abisuutlikkuses kesksel kohal, mida võiks täiendada liikmesriikide ad hoc pakkumised; soovitab töötada välja selge ja üksikasjaliku stiimulite skeemi, mis võimaldaks liikmesriikidel panustada piisavalt vahendeid vabatahtlikku kogumisse, ilma et suurendataks liikmesriikide üldiseid kulutusi;

| 20. | palub tulevaste ELi kodanikukaitsejõudude raames luua konkreetset mehhanismid, mis võimaldavad ELil lahendada avamerel asuvate nafta- ja gaasiplatvormide põhjustatud ulatuslikke reostusjuhtumeid; |
| --- | --- |

20.

palub tulevaste ELi kodanikukaitsejõudude raames luua konkreetset mehhanismid, mis võimaldavad ELil lahendada avamerel asuvate nafta- ja gaasiplatvormide põhjustatud ulatuslikke reostusjuhtumeid;

| 21. | tuletab meelde Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskset rolli rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste koordineerimisel katastroofidele reageerimisel. |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskset rolli rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste koordineerimisel katastroofidele reageerimisel.

| 22. | rõhutab, et parem ELi katastroofidele reageerimise võimekus annab ELi tervikliku panuse üldisele ÜRO juhitud abile ja koordineerimisele; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et parem ELi katastroofidele reageerimise võimekus annab ELi tervikliku panuse üldisele ÜRO juhitud abile ja koordineerimisele;

| 23. | kinnitab, et ELi rahastatavad vahendid, mida liikmesriigid haldavad, peaksid täiendama liikmesriikide abioperatsioonideks eraldatud vahendeid; märgib, et need peaksid tuginema ettevalmistustegevuses välja töötatud mudelitele, mida on edukalt testitud hiljutistes hädaolukordades nii Euroopas kui ka väljaspool, näiteks Baltimaade rahvusvaheline üksus üleujutustele reageerimiseks ja lennutuletõrje taktikaline lisareserv; |
| --- | --- |

23.

kinnitab, et ELi rahastatavad vahendid, mida liikmesriigid haldavad, peaksid täiendama liikmesriikide abioperatsioonideks eraldatud vahendeid; märgib, et need peaksid tuginema ettevalmistustegevuses välja töötatud mudelitele, mida on edukalt testitud hiljutistes hädaolukordades nii Euroopas kui ka väljaspool, näiteks Baltimaade rahvusvaheline üksus üleujutustele reageerimiseks ja lennutuletõrje taktikaline lisareserv;

| 24. | kutsub komisjoni üles määrama koos liikmesriikidega kindlaks puudujäägid suutlikkuses; tuleks kaaluda vahendite loomist ELi tasandil, vältides mis tahes konkurentsi ja/või kattumist riiklike vahenditega, et likvideerida olemasolevad puudujäägid, nii et see tooks olulist kokkuhoidu ELile tervikuna või annaks juurdepääsu vahenditele, mis ei ole kättesaadavad üksi tegutsevale liikmesriigile, pakkudes sellega head moodust koormuse jagamiseks: |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles määrama koos liikmesriikidega kindlaks puudujäägid suutlikkuses; tuleks kaaluda vahendite loomist ELi tasandil, vältides mis tahes konkurentsi ja/või kattumist riiklike vahenditega, et likvideerida olemasolevad puudujäägid, nii et see tooks olulist kokkuhoidu ELile tervikuna või annaks juurdepääsu vahenditele, mis ei ole kättesaadavad üksi tegutsevale liikmesriigile, pakkudes sellega head moodust koormuse jagamiseks:

| 25. | on seisukohal, et oluline on ka teha kindlaks vahendite puudujäägid, mille tulemusena on võimalik täpselt välja selgitada, kuidas EL saaks toetada liikmesriikide jõupingutusi oma valmisoleku suurendamiseks; on seisukohal, et olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine hoiab ära üleliigse rahalise või haldusliku bürokraatia loomise, eriti seoses piirkondlike ja kohalike haldusorganitega; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et oluline on ka teha kindlaks vahendite puudujäägid, mille tulemusena on võimalik täpselt välja selgitada, kuidas EL saaks toetada liikmesriikide jõupingutusi oma valmisoleku suurendamiseks; on seisukohal, et olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine hoiab ära üleliigse rahalise või haldusliku bürokraatia loomise, eriti seoses piirkondlike ja kohalike haldusorganitega;

| 26. | kutsub komisjoni üles püüdlema selle poole, et EL oleks ressursside eraldamise, katastroofidele reageerimise suutlikkuse ja koostöö seisukohast kaasatud sellistele katastroofidele reageerimisse, mis leiavad aset ELis ja mõjutavad otseselt selle elanikke; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles püüdlema selle poole, et EL oleks ressursside eraldamise, katastroofidele reageerimise suutlikkuse ja koostöö seisukohast kaasatud sellistele katastroofidele reageerimisse, mis leiavad aset ELis ja mõjutavad otseselt selle elanikke;

| 27. | on seisukohal, et peamiselt tuleks keskenduda olemasolevate rahaliste vahendite täielikule ja õigeaegsele kasutamisele ning nende vahendite rakendamisega seotud halduskorra lihtsustamisele; on arvamusel, et tuleb võtta meetmeid, millega tagatakse erakorralise humanitaarabi viivituseta jõudmine katastroofis kannatanud inimesteni; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et peamiselt tuleks keskenduda olemasolevate rahaliste vahendite täielikule ja õigeaegsele kasutamisele ning nende vahendite rakendamisega seotud halduskorra lihtsustamisele; on arvamusel, et tuleb võtta meetmeid, millega tagatakse erakorralise humanitaarabi viivituseta jõudmine katastroofis kannatanud inimesteni;

| 28. | leiab, et eelplaneerimine, operatsioonide ettevalmistamine võrdlusstsenaariumite väljatöötamise abil, ELi katastroofiabi operatsioonides potentsiaalselt kasutada olevate liikmesriikide vahendite kaardistamine ja situatsiooniplaneerimine on ELi katastroofidele reageerimise tõhustamise seisukohalt otsustava tähtsusega ja ülimalt olulised viivitamatuks reageerimiseks ning kiireks abi osutamiseks hädaolukorras; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama neid meetmeid viivitamata ja ilma teisi meetmeid piiramata; kutsub lõpetuseks komisjoni üles viima läbi teostatavusuuringu selle kohta, kas on otstarbekas luua bioterrorismivastase võitlusega ja ohvrite identifitseerimisega tegelevaid Euroopa võrdluslaboratooriumeid, finantseerida nende tegevust Euroopa Liidu eelarvest teadusuuringutele eraldatud vahenditest ning luua nende jaoks märgis; |
| --- | --- |

28.

leiab, et eelplaneerimine, operatsioonide ettevalmistamine võrdlusstsenaariumite väljatöötamise abil, ELi katastroofiabi operatsioonides potentsiaalselt kasutada olevate liikmesriikide vahendite kaardistamine ja situatsiooniplaneerimine on ELi katastroofidele reageerimise tõhustamise seisukohalt otsustava tähtsusega ja ülimalt olulised viivitamatuks reageerimiseks ning kiireks abi osutamiseks hädaolukorras; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama neid meetmeid viivitamata ja ilma teisi meetmeid piiramata; kutsub lõpetuseks komisjoni üles viima läbi teostatavusuuringu selle kohta, kas on otstarbekas luua bioterrorismivastase võitlusega ja ohvrite identifitseerimisega tegelevaid Euroopa võrdluslaboratooriumeid, finantseerida nende tegevust Euroopa Liidu eelarvest teadusuuringutele eraldatud vahenditest ning luua nende jaoks märgis;

| 29. | nõuab eelkõige naftareostusega, tuumajaamadega või ohtlike ainetega seotud inimtekkeliste ja nii maal kui ka merel toimuvate katastroofidega seotud konkreetsete ettenägematute kulude piisavat planeerimist; |
| --- | --- |

29.

nõuab eelkõige naftareostusega, tuumajaamadega või ohtlike ainetega seotud inimtekkeliste ja nii maal kui ka merel toimuvate katastroofidega seotud konkreetsete ettenägematute kulude piisavat planeerimist;

Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskus

| 30. | tervitab komisjoni otsust liita järelevalve- ja teabekeskus (MIC) ja ECHO humanitaarabi kriisikeskus, et luua tõeline ööpäevaringselt tegutsev hädaolukordadele reageerimise keskus kui planeerimise ja tegutsemise kooskõlastusplatvorm, mis oleks samm õiges suunas, ning nõuab, et seda rakendataks ka liikmesriikidega reaalajas toimuva koostöö abil järelevalve-, etteteatamis- ja hoiatustegevuses, pidades kinni subsidiaarsuse põhimõttest; kutsub komisjoni üles tugevdama nimetatud keskust, nii et sel oleks keskne roll Euroopa mitterahalise abi, samuti rahalise humanitaarabi kiirel ja tõhusal koordineerimisel; märgib, et see peaks olema ühtne kontaktpunkt kõikide abitaotluste jaoks nii loodus- kui ka inimtegevusest põhjustatud katastroofide puhul, võimaldamaks ELi ühtset reageerimist; |
| --- | --- |

30.

tervitab komisjoni otsust liita järelevalve- ja teabekeskus (MIC) ja ECHO humanitaarabi kriisikeskus, et luua tõeline ööpäevaringselt tegutsev hädaolukordadele reageerimise keskus kui planeerimise ja tegutsemise kooskõlastusplatvorm, mis oleks samm õiges suunas, ning nõuab, et seda rakendataks ka liikmesriikidega reaalajas toimuva koostöö abil järelevalve-, etteteatamis- ja hoiatustegevuses, pidades kinni subsidiaarsuse põhimõttest; kutsub komisjoni üles tugevdama nimetatud keskust, nii et sel oleks keskne roll Euroopa mitterahalise abi, samuti rahalise humanitaarabi kiirel ja tõhusal koordineerimisel; märgib, et see peaks olema ühtne kontaktpunkt kõikide abitaotluste jaoks nii loodus- kui ka inimtegevusest põhjustatud katastroofide puhul, võimaldamaks ELi ühtset reageerimist;

| 31. | nõuab ECHO kriisikeskuse ning järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) tulemuslikku ühendamist, tagades piisava rahastamise; |
| --- | --- |

31.

nõuab ECHO kriisikeskuse ning järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) tulemuslikku ühendamist, tagades piisava rahastamise;

| 32. | palub komisjonil kaasata uus Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskus aktiivselt ühenduse kahte metsapõlengute vastasesse metsakaitsevahendisse: Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) ja EFFICSi; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil kaasata uus Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskus aktiivselt ühenduse kahte metsapõlengute vastasesse metsakaitsevahendisse: Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) ja EFFICSi;

| 33. | kutsub komisjoni üles koordineerima tegevust hädaolukorras, lihtsustades ja optimeerides olemasolevat universaalteenust ja hädaabinumbri 112 kasutamist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles koordineerima tegevust hädaolukorras, lihtsustades ja optimeerides olemasolevat universaalteenust ja hädaabinumbri 112 kasutamist;

| 34. | nõuab, et hädaolukordadele reageerimise keskus ja liikmesriigid teeksid otsused vahendite eraldamise kohta varade kogumist kiiresti, et tagada ennustatav, kiire ja tõhus abi ohvritele ning vältida viivitusi ja kattumist; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et hädaolukordadele reageerimise keskus ja liikmesriigid teeksid otsused vahendite eraldamise kohta varade kogumist kiiresti, et tagada ennustatav, kiire ja tõhus abi ohvritele ning vältida viivitusi ja kattumist;

| 35. | on veendunud, et tuleks tuvastada ja kaardistada kõige tähtsamate vahendite nimekiri, mille liikmesriigid võiksid kõnealuste stsenaariumide korral ELi poolt hädaolukordadele reageerimiseks eraldada; |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et tuleks tuvastada ja kaardistada kõige tähtsamate vahendite nimekiri, mille liikmesriigid võiksid kõnealuste stsenaariumide korral ELi poolt hädaolukordadele reageerimiseks eraldada;

| 36. | nõuab, et ELi meetmed oleks selged ja sidusad, pidades silmas Euroopa Komisjoni, välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa välisteenistuse rolli, kes peaks jälgima on volitusi ja pidama kinni teiste institutsioonide pädevuse suhtes kehtestatud piiridest; kutsub seepärast komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja nõuetekohase töökorralduse ja läbipaistvad eeskirjad, et tagada võimaluse korral ELi katastroofidele reageerimisega seotud küsimuste osas tihe koostöö ja kooskõlastamine, lähtudes olemasolevatest mehhanismidest ning ilma uusi struktuure loomata või abioperatsioone aeglustamata; rõhutab vajadust paindliku, lihtsa ja kiire talitustevahelise kooskõlastamise järgi, mis hõlmaks ainult asjaomaseid teenistusi, kes peaks reageerima väga kiiresti, vältides samal ajal tarbetut halduskoormust; rõhutab, et ELi humanitaarabi tuleks osutada igasugustest poliitilistest kaalutlustest sõltumatult, järgides sealjuures rahvusvaheliselt kokkulepitud humanitaarabi põhimõtteid; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et ELi meetmed oleks selged ja sidusad, pidades silmas Euroopa Komisjoni, välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa välisteenistuse rolli, kes peaks jälgima on volitusi ja pidama kinni teiste institutsioonide pädevuse suhtes kehtestatud piiridest; kutsub seepärast komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja nõuetekohase töökorralduse ja läbipaistvad eeskirjad, et tagada võimaluse korral ELi katastroofidele reageerimisega seotud küsimuste osas tihe koostöö ja kooskõlastamine, lähtudes olemasolevatest mehhanismidest ning ilma uusi struktuure loomata või abioperatsioone aeglustamata; rõhutab vajadust paindliku, lihtsa ja kiire talitustevahelise kooskõlastamise järgi, mis hõlmaks ainult asjaomaseid teenistusi, kes peaks reageerima väga kiiresti, vältides samal ajal tarbetut halduskoormust; rõhutab, et ELi humanitaarabi tuleks osutada igasugustest poliitilistest kaalutlustest sõltumatult, järgides sealjuures rahvusvaheliselt kokkulepitud humanitaarabi põhimõtteid;

| 37. | rõhutab metsatulekahjudest tingitud suuremat katastroofiriski, eelkõige kliimamuutuse tõttu, mis soosib suurte metsatulekahjude puhkemist; palub komisjonil asutada uues Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuses nende riskidega toime tulemiseks eriüksus; |
| --- | --- |

37.

rõhutab metsatulekahjudest tingitud suuremat katastroofiriski, eelkõige kliimamuutuse tõttu, mis soosib suurte metsatulekahjude puhkemist; palub komisjonil asutada uues Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuses nende riskidega toime tulemiseks eriüksus;

| 38. | rõhutab, et viimase võimalusena ja kooskõlas Oslo suunistega võib sõjaliste vahendite, eelkõige erivahendite, strateegilise transpordi ja rasketehnika kasutuselevõtt tsiviiljärelevalve all olla sageli suureks abiks katastroofidele reageerimisel; rõhutab, et kuluka topelttöö vältimiseks tuleb tõhustada kõikide olemasolevate, nii tsiviil- kui ka sõjaliste ressursside ja liikmesriikide kriisiohjamise vahendite kasutuse koordineerimist; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et viimase võimalusena ja kooskõlas Oslo suunistega võib sõjaliste vahendite, eelkõige erivahendite, strateegilise transpordi ja rasketehnika kasutuselevõtt tsiviiljärelevalve all olla sageli suureks abiks katastroofidele reageerimisel; rõhutab, et kuluka topelttöö vältimiseks tuleb tõhustada kõikide olemasolevate, nii tsiviil- kui ka sõjaliste ressursside ja liikmesriikide kriisiohjamise vahendite kasutuse koordineerimist;

Logistika ja transport ning telekommunikatsioon

| 39. | tunnistab, et sõjaliste vahendite kasutamine (transport, logistika, turvalisus) humanitaarabioperatsioonis võib olla oluliseks abiks, eeskätt ulatuslike looduskatastroofide korral; tuletab meelde, et sõjalisi vahendeid võib kasutada üksnes väga piiratud juhtudel ja viimase abinõuna, vastavalt ÜRO soovitustele; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et sõjaliste vahendite kasutamine (transport, logistika, turvalisus) humanitaarabioperatsioonis võib olla oluliseks abiks, eeskätt ulatuslike looduskatastroofide korral; tuletab meelde, et sõjalisi vahendeid võib kasutada üksnes väga piiratud juhtudel ja viimase abinõuna, vastavalt ÜRO soovitustele;

| 40. | nõuab jagatud ja tõhusat logistikakorraldust, mis kaasaks ELi rahastatud universaalseid tehnilise abi ja toe meeskondi, mis võiksid toetada kõiki ELi või liikmesriikide ametiisikuid ja meeskondi kohapeal, eriti juhtudel, kui kohalik infrastruktuur on lakanud toimimast; |
| --- | --- |

40.

nõuab jagatud ja tõhusat logistikakorraldust, mis kaasaks ELi rahastatud universaalseid tehnilise abi ja toe meeskondi, mis võiksid toetada kõiki ELi või liikmesriikide ametiisikuid ja meeskondi kohapeal, eriti juhtudel, kui kohalik infrastruktuur on lakanud toimimast;

| 41. | nõuab tehnilise abi ja toe meeskondade mobiliseerimist katastroofide korral ning soovituste tegemist selle kohta, kuidas kõnealused meeskonnad võiksid osutada tulemuslikumat tuge katastroofis kannatanutele; |
| --- | --- |

41.

nõuab tehnilise abi ja toe meeskondade mobiliseerimist katastroofide korral ning soovituste tegemist selle kohta, kuidas kõnealused meeskonnad võiksid osutada tulemuslikumat tuge katastroofis kannatanutele;

| 42. | olemasoleva võimekuse tõhusalt ja õigesti kasutamist silmas pidades teeb ettepaneku näha ette liikmesriikide konsulaarvahendite koondamine, et parandada ELi maailma tasandil reageerimisvõime kiirust ja kvaliteeti, optimeerides juba kättesaadavaid vahendeid; soovitab selleks hinnata eri liikmesriikide konsulaarvõimekust, et teha kokkuvõte Euroopa Liidul praegu kogu maailmas olevatest vahenditest; |
| --- | --- |

42.

olemasoleva võimekuse tõhusalt ja õigesti kasutamist silmas pidades teeb ettepaneku näha ette liikmesriikide konsulaarvahendite koondamine, et parandada ELi maailma tasandil reageerimisvõime kiirust ja kvaliteeti, optimeerides juba kättesaadavaid vahendeid; soovitab selleks hinnata eri liikmesriikide konsulaarvõimekust, et teha kokkuvõte Euroopa Liidul praegu kogu maailmas olevatest vahenditest;

| 43. | nõuab olemasolevaid ja ÜRO koordineeritavaid päästesüsteeme arvesse võttes, et mitterahalise abi transporti katastroofipaikadesse parandataks, tugevdataks ja muudetaks kulutõhusamaks, eeskätt selle korralduse lihtsustamise ja sujuvamaks muutmisega, kaasrahastamise määra suurendamisega ning uute viiside kasutuselevõtuga juurdepääsu võimaldamiseks täiendavatele transpordimahtudele, näiteks raamlepingute abil; |
| --- | --- |

43.

nõuab olemasolevaid ja ÜRO koordineeritavaid päästesüsteeme arvesse võttes, et mitterahalise abi transporti katastroofipaikadesse parandataks, tugevdataks ja muudetaks kulutõhusamaks, eeskätt selle korralduse lihtsustamise ja sujuvamaks muutmisega, kaasrahastamise määra suurendamisega ning uute viiside kasutuselevõtuga juurdepääsu võimaldamiseks täiendavatele transpordimahtudele, näiteks raamlepingute abil;

| 44. | tuletab meelde praeguseid järelevalve- ja ennetusvahendeid (eriti kohapealse vaatluse vahendeid), näiteks Euroopa Liidu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi või INSPIRE ja GALILEO programmid, mis võiks jälgida võimalikke ohustatud alasid ja seega aidata tõhusamalt valmistuda ohvritele katastroofiabi pakkumiseks; palub komisjonil uurida võimalust varustada ELi spetsiaalse ja turvatud telekommunikatsioonivõimsusega ning kriisiohje terviklahendustega ennetusest taastamiseni; kutsub komisjoni üles paremini kasutama telekommunikatsioonisatelliitide olemasolevaid ja tulevasi lahendusi ja võimekust, et hõlbustada avaliku julgeoleku alaste kodanikuteenuste ja hädaabiteenuste väljaarendamist ühenduses Euroopa Kosmoseagentuuri, liikmesriikide ja osalejatega (eraettevõtjad, tööstus); |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde praeguseid järelevalve- ja ennetusvahendeid (eriti kohapealse vaatluse vahendeid), näiteks Euroopa Liidu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi või INSPIRE ja GALILEO programmid, mis võiks jälgida võimalikke ohustatud alasid ja seega aidata tõhusamalt valmistuda ohvritele katastroofiabi pakkumiseks; palub komisjonil uurida võimalust varustada ELi spetsiaalse ja turvatud telekommunikatsioonivõimsusega ning kriisiohje terviklahendustega ennetusest taastamiseni; kutsub komisjoni üles paremini kasutama telekommunikatsioonisatelliitide olemasolevaid ja tulevasi lahendusi ja võimekust, et hõlbustada avaliku julgeoleku alaste kodanikuteenuste ja hädaabiteenuste väljaarendamist ühenduses Euroopa Kosmoseagentuuri, liikmesriikide ja osalejatega (eraettevõtjad, tööstus);

| 45. | palub komisjonil arendada välja side- ja infovõrk, uurides eelkõige telekommunikatsiooni kasutusvõimalusi, sealhulgas satelliitsidet, et päästemeeskonnad saaksid kiiresti täpset teavet, mis võimaldaks neil tõhusalt jaotada esmavajalikke tarbeid ja varustust, mida on tarvis ühiskonna katastroofijärgseks ülesehitamiseks; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil arendada välja side- ja infovõrk, uurides eelkõige telekommunikatsiooni kasutusvõimalusi, sealhulgas satelliitsidet, et päästemeeskonnad saaksid kiiresti täpset teavet, mis võimaldaks neil tõhusalt jaotada esmavajalikke tarbeid ja varustust, mida on tarvis ühiskonna katastroofijärgseks ülesehitamiseks;

Kommunikatsioon, nähtavus, koolitus, uuringud

| 46. | nõuab kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike ning sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda hõlmavat laiaulatuslikku kommunikatsioonistrateegiat, mis parandaks Euroopa tegevuse üldist nähtavust ja läbipaistvust nii abi saavates riikides kui ka Euroopa kodanike hulgas, tagades samas, et katastroofiabi ei alluks kunagi kaubanduslike või poliitiliste strateegiate alastele kaalutlustele; usub, et strateegia peaks püüdma sidemeetodeid ja -vahendeid lihtsustada ning ühtlustada; teeb sellega seoses ettepaneku luua näiteks riiklike sümbolite kõrval kogu Euroopa Liidu personali jaoks ka ühtne vormiriietus ja märk ning nimetada üks eestkõneleja, kes tagaks hädaolukorrale reageerimise käigus teabevahetuse; nõuab, et kõik kommunikatsioonistrateegiad tagaks humanitaarabi ja mis tahes sõjalise tegevuse selge eristamise; |
| --- | --- |

46.

nõuab kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike ning sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda hõlmavat laiaulatuslikku kommunikatsioonistrateegiat, mis parandaks Euroopa tegevuse üldist nähtavust ja läbipaistvust nii abi saavates riikides kui ka Euroopa kodanike hulgas, tagades samas, et katastroofiabi ei alluks kunagi kaubanduslike või poliitiliste strateegiate alastele kaalutlustele; usub, et strateegia peaks püüdma sidemeetodeid ja -vahendeid lihtsustada ning ühtlustada; teeb sellega seoses ettepaneku luua näiteks riiklike sümbolite kõrval kogu Euroopa Liidu personali jaoks ka ühtne vormiriietus ja märk ning nimetada üks eestkõneleja, kes tagaks hädaolukorrale reageerimise käigus teabevahetuse; nõuab, et kõik kommunikatsioonistrateegiad tagaks humanitaarabi ja mis tahes sõjalise tegevuse selge eristamise;

| 47. | rõhutab, et teave on tõhusa katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise poliitika üks keskne osa kõigil tasanditel ning et riski vormide muutumine nõuab teabe pidevat ajakohastamist ning usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid katastroofide kordumiste sageduste, riskide ja seotud tagajärgede ning analüütiliste vahendite kohta; nõuab seepärast kooskõlastatud meetmeid, tehnilise ja teadusliku teabe ja ekspertiisi suuremat kättesaadavust ja süstemaatilist levitamist ning parimate tavade vahetust, mis hõlmaks ka uuringuid ja saadud kogemuste rakendamist, näiteks kogemused, mis on minevikus saadud ühenduse INTERREG algatuse raames rakendatud projektide käigus; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et teave on tõhusa katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise poliitika üks keskne osa kõigil tasanditel ning et riski vormide muutumine nõuab teabe pidevat ajakohastamist ning usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid katastroofide kordumiste sageduste, riskide ja seotud tagajärgede ning analüütiliste vahendite kohta; nõuab seepärast kooskõlastatud meetmeid, tehnilise ja teadusliku teabe ja ekspertiisi suuremat kättesaadavust ja süstemaatilist levitamist ning parimate tavade vahetust, mis hõlmaks ka uuringuid ja saadud kogemuste rakendamist, näiteks kogemused, mis on minevikus saadud ühenduse INTERREG algatuse raames rakendatud projektide käigus;

| 48. | märgib vajadust suurendada teadlikkust menetlustest, mida rakendatakse katastroofiolukorras, pöörates erilist tähelepanu noorte väljaõppele alates koolieast; palub komisjonil edendada koolide ning spetsiaalsete vabatahtliku tegevuse ühingute kaasamise teel planeerimis-, ennetamis- ja taastumiskultuuri, mis on kodanikukaitse alase tegevuse optimeerimiseks vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

48.

märgib vajadust suurendada teadlikkust menetlustest, mida rakendatakse katastroofiolukorras, pöörates erilist tähelepanu noorte väljaõppele alates koolieast; palub komisjonil edendada koolide ning spetsiaalsete vabatahtliku tegevuse ühingute kaasamise teel planeerimis-, ennetamis- ja taastumiskultuuri, mis on kodanikukaitse alase tegevuse optimeerimiseks vajalik eeltingimus;

| 49. | juhib tähelepanu tähtsale rollile, mida etendavad katastroofide, eelkõige piiriüleste katastroofide ajal kohapeal tegutsevad piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kelle osavõtt võib tõsta ELi nähtavust kodanike hulgas; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kaasaksid oma piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused katastroofidele reageerimise organiseerimisse juba algusetappides, tuginedes ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kohaldatud mitmetasandilisele valitsemismudelile, ning rakendaksid kõigi reageerimismehhanismiga seotud asjaosaliste puhul vastastikust kasu toovat kommunikatsioonistrateegiat; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu tähtsale rollile, mida etendavad katastroofide, eelkõige piiriüleste katastroofide ajal kohapeal tegutsevad piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kelle osavõtt võib tõsta ELi nähtavust kodanike hulgas; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kaasaksid oma piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused katastroofidele reageerimise organiseerimisse juba algusetappides, tuginedes ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kohaldatud mitmetasandilisele valitsemismudelile, ning rakendaksid kõigi reageerimismehhanismiga seotud asjaosaliste puhul vastastikust kasu toovat kommunikatsioonistrateegiat;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja kõikide Euroopa kodanike jaoks selget info- ja ennetussüsteemi reisimisel nii ELis kui väljaspool seda; teeb selleks ettepaneku märkida Euroopa passidesse hädaabinumber 112 koos selge viitega selle kättesaadavuse kohta kõikjal ELis, nii et reisijad saaks seda ELis kasutada, ja viide Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 23 kohta, milles sätestatakse, et „igal liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt (...)”, mida saaks kasutada isikud, kes reisivad ELi mittekuuluvasse riiki; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja kõikide Euroopa kodanike jaoks selget info- ja ennetussüsteemi reisimisel nii ELis kui väljaspool seda; teeb selleks ettepaneku märkida Euroopa passidesse hädaabinumber 112 koos selge viitega selle kättesaadavuse kohta kõikjal ELis, nii et reisijad saaks seda ELis kasutada, ja viide Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 23 kohta, milles sätestatakse, et „igal liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt (...)”, mida saaks kasutada isikud, kes reisivad ELi mittekuuluvasse riiki;

| 51. | nõuab, et üleeuroopaline hädaabinumber 112 tehtaks Euroopa kodanikele ja ELis viibivatele kolmandate riikide kodanikele paremini teatavaks, eelkõige kirjalike ja audiovisuaalsete massiteabevahendite ning avaliku teavitamise teel, et kõik saaksid seda automaatselt kasutada kõigi liidu territooriumil juhtuvatest katastroofidest teadaandmiseks; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et üleeuroopaline hädaabinumber 112 tehtaks Euroopa kodanikele ja ELis viibivatele kolmandate riikide kodanikele paremini teatavaks, eelkõige kirjalike ja audiovisuaalsete massiteabevahendite ning avaliku teavitamise teel, et kõik saaksid seda automaatselt kasutada kõigi liidu territooriumil juhtuvatest katastroofidest teadaandmiseks;

| 52. | on seisukohal, et Euroopa Liidu töötajate ja ekspertide ühtne katastroofidele reageerimise alane eriväljaõpe võimaldaks väljaõppe ja spetsialiseerumismoodulite „ühise tüve” kaudu kujundada teadlikkust Euroopa ühistest töö- ja reageerimismeetoditest; soovitab kõnealuses raamistikus ühiseid katastroofidele reageerimise õppusi tsiviil- ja sõjaväeliste logistikaüksuste vahel; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et Euroopa Liidu töötajate ja ekspertide ühtne katastroofidele reageerimise alane eriväljaõpe võimaldaks väljaõppe ja spetsialiseerumismoodulite „ühise tüve” kaudu kujundada teadlikkust Euroopa ühistest töö- ja reageerimismeetoditest; soovitab kõnealuses raamistikus ühiseid katastroofidele reageerimise õppusi tsiviil- ja sõjaväeliste logistikaüksuste vahel;

Katastroofidele reageerimine, valmisolek ja ennetamine

| 53. | märgib, et katastroofide ennetamine on sageli kulutõhusam kui nendega võitlemine; rõhutab seetõttu tungivat vajadust täiendada Euroopa Liidu hädaolukordades reageerimise võime tugevdamise poliitikat, tõhustades ELi ja liikmesriikide riskideks valmistumise ja ennetamise poliitikat, ning ergutab komisjoni valmistama ette ulatuslikku ja innovatiivset ELi strateegiat katastroofiohu vähendamiseks; nõuab, et võimalike katastroofide varajaseks määratlemiseks eraldataks piisavalt vahendeid ning palub komisjonil tagada, et struktuurifondide ja solidaarsusfondi läbivaatamist kasutataks kõnealustes valdkondades poliitika ja investeeringute väljatöötamise innustamiseks; nõuab lisaks sellele paremat haridust katastroofide ennetamise valdkonnas, investeeringuid katastroofide ja kliimamuutuse ärahoidmisesse, asjakohaseid õigusakte veemajanduse ja tulemusliku riskijuhtimise valdkonnas ning üleujutusi käsitleva direktiivi rakendamise täpset jälgimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et piirkondlikud ja kohalikud ametisutused mängivad katastroofide ennetamisel olulist rolli, rakendades ohu ennetamise strateegiaid territoriaalselt, mis hõlmab ka eri riikide meeskondade ühiseid sekkumisi; |
| --- | --- |

53.

märgib, et katastroofide ennetamine on sageli kulutõhusam kui nendega võitlemine; rõhutab seetõttu tungivat vajadust täiendada Euroopa Liidu hädaolukordades reageerimise võime tugevdamise poliitikat, tõhustades ELi ja liikmesriikide riskideks valmistumise ja ennetamise poliitikat, ning ergutab komisjoni valmistama ette ulatuslikku ja innovatiivset ELi strateegiat katastroofiohu vähendamiseks; nõuab, et võimalike katastroofide varajaseks määratlemiseks eraldataks piisavalt vahendeid ning palub komisjonil tagada, et struktuurifondide ja solidaarsusfondi läbivaatamist kasutataks kõnealustes valdkondades poliitika ja investeeringute väljatöötamise innustamiseks; nõuab lisaks sellele paremat haridust katastroofide ennetamise valdkonnas, investeeringuid katastroofide ja kliimamuutuse ärahoidmisesse, asjakohaseid õigusakte veemajanduse ja tulemusliku riskijuhtimise valdkonnas ning üleujutusi käsitleva direktiivi rakendamise täpset jälgimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et piirkondlikud ja kohalikud ametisutused mängivad katastroofide ennetamisel olulist rolli, rakendades ohu ennetamise strateegiaid territoriaalselt, mis hõlmab ka eri riikide meeskondade ühiseid sekkumisi;

| 54. | kinnitab oma seisukohta, et komisjon esitaks põua, metsatulekahjude ja kõrbestumise omavahelist seotust arvestades üleujutusi käsitleva direktiiviga sarnase õigusakti ettepaneku, et edendada veepuuduse-, põuaalase ja kliimamuutustega kohanemise ELi poliitika vastuvõtmist; kinnitab selles suhtes samuti Euroopa põuajälgimiskeskuse kui põua tagajärgede uurimis-, leevendamis- ja jälgimiskeskuse loomise tähtsust; |
| --- | --- |

54.

kinnitab oma seisukohta, et komisjon esitaks põua, metsatulekahjude ja kõrbestumise omavahelist seotust arvestades üleujutusi käsitleva direktiiviga sarnase õigusakti ettepaneku, et edendada veepuuduse-, põuaalase ja kliimamuutustega kohanemise ELi poliitika vastuvõtmist; kinnitab selles suhtes samuti Euroopa põuajälgimiskeskuse kui põua tagajärgede uurimis-, leevendamis- ja jälgimiskeskuse loomise tähtsust;

| 55. | kordab samuti oma üleskutset komisjonile võtta vastu tulekahjude ennetamist ja ohjeldamist käsitlev direktiiv, mis näeks ette regulaarse andmete kogumise, kaartide koostamise ja riskipiirkondade kindlaksmääramise, tulekahju ohjeldamiskavade koostamise, eraldatud ressursside ja kättesaadavate vahendite kindlaksmääramise liikmesriikide poolt, eri asutuste töö kooskõlastamise, miinimumnõuded meeskondade väljaõppeks ning keskkonnaalaste kohustuste ja karistuste kehtestamise; |
| --- | --- |

55.

kordab samuti oma üleskutset komisjonile võtta vastu tulekahjude ennetamist ja ohjeldamist käsitlev direktiiv, mis näeks ette regulaarse andmete kogumise, kaartide koostamise ja riskipiirkondade kindlaksmääramise, tulekahju ohjeldamiskavade koostamise, eraldatud ressursside ja kättesaadavate vahendite kindlaksmääramise liikmesriikide poolt, eri asutuste töö kooskõlastamise, miinimumnõuded meeskondade väljaõppeks ning keskkonnaalaste kohustuste ja karistuste kehtestamise;

| 56. | on seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames pakutavate võimaluste edasine ärakasutamine on ülimalt tähtis; usub sellega seoses, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus võib olla oluline vahend, mille abil veelgi tugevdada riikidevahelist, piirideülest ja piirkondadevahelist koostööd, sealhulgas riikidega, kes ei kuulu ELi; peab riigipiire ületava piirkondadevahelise koostöö arengut tõestuseks selle kohta, et just piirkondadel on eriti tähtis roll kiireloomulise abi osutamisel elanikkonna kaitseks; on arvamusel, et see viljakas koostöö aitab muu hulgas kaasa ka riskide kaardistamise ja võimalike ohtude hindamise ühise eesmärgi saavutamisele ning et just siin saab EL anda oma väärtusliku ja nähtava panuse veelgi tõhusamaks ja tugevamaks koostööks, eelkõige just koordineerimise parandamisega; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames pakutavate võimaluste edasine ärakasutamine on ülimalt tähtis; usub sellega seoses, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus võib olla oluline vahend, mille abil veelgi tugevdada riikidevahelist, piirideülest ja piirkondadevahelist koostööd, sealhulgas riikidega, kes ei kuulu ELi; peab riigipiire ületava piirkondadevahelise koostöö arengut tõestuseks selle kohta, et just piirkondadel on eriti tähtis roll kiireloomulise abi osutamisel elanikkonna kaitseks; on arvamusel, et see viljakas koostöö aitab muu hulgas kaasa ka riskide kaardistamise ja võimalike ohtude hindamise ühise eesmärgi saavutamisele ning et just siin saab EL anda oma väärtusliku ja nähtava panuse veelgi tõhusamaks ja tugevamaks koostööks, eelkõige just koordineerimise parandamisega;

| 57. | on seisukohal, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal oleks sümboolne ja tänuväärne toetada neid riike, kes püüavad toetada asjakohaseid meetmeid ja organisatsioone; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aastal oleks sümboolne ja tänuväärne toetada neid riike, kes püüavad toetada asjakohaseid meetmeid ja organisatsioone;

| 58. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti – hiljemalt 2011. aasta lõpuks – vastavasisuline ambitsioonikas õigusakti ettepanek; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti – hiljemalt 2011. aasta lõpuks – vastavasisuline ambitsioonikas õigusakti ettepanek;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 71, 10.3.2007, lk 9.

(2)  ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0465.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 5.

(5)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 1.

(6)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 15.

(7)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 55.

(8)  Eeskätt katseprojekt liikmesriikide koostöö parandamiseks metsatulekahjude vastu võitlemisel (2008) ja ettevalmistav tegevus ELi kiirreageerimisvõimeks (2008-2010).

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/41

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa turism

P7_TA(2011)0407

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (2010/2206(INI))

2013/C 56 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist peamiste suuniste kohta Euroopa turismi jätkusuutlikkuse tagamiseks (KOM(2003)0716); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist peamiste suuniste kohta Euroopa turismi jätkusuutlikkuse tagamiseks (KOM(2003)0716);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis” (KOM(2006)0134); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis” (KOM(2006)0134);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” („Agenda 21”) (KOM(2007)0621); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” („Agenda 21”) (KOM(2007)0621);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (KOM(2010)0352); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (KOM(2010)0352);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa turismistatistika kohta (KOM(2010)0117); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa turismistatistika kohta (KOM(2010)0117);

| — | võttes arvesse 15. aprillil 2010 toimunud ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Madridi deklaratsiooni sotsiaalselt vastutustundliku turismimudeli kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. aprillil 2010 toimunud ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Madridi deklaratsiooni sotsiaalselt vastutustundliku turismimudeli kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2010. aasta järeldusi Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha kohta – uus Euroopa turismi tegevuskava (14944/10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2010. aasta järeldusi Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha kohta – uus Euroopa turismi tegevuskava (14944/10);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (CoR 342/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (CoR 342/2010);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1986. aasta soovitust tuleohutuse kohta olemasolevates hotellides (86/666/EMÜ) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1986. aasta soovitust tuleohutuse kohta olemasolevates hotellides (86/666/EMÜ) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta direktiivi 2009/47/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ vähendatud käibemaksumäärade osas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta direktiivi 2009/47/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ vähendatud käibemaksumäärade osas (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 9. juuli 2009. aasta otsust, millega kehtestatakse majutusteenustele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2009/578/EÜ) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. juuli 2009. aasta otsust, millega kehtestatakse majutusteenustele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2009/578/EÜ) (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa säästva turismi uute perspektiivide ja uute väljakutsete kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa säästva turismi uute perspektiivide ja uute väljakutsete kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi uuendatud turismipoliitika kohta: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi uuendatud turismipoliitika kohta: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis (8);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni regionaalarengu aspektide ja turismi mõju kohta rannikualadele (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni regionaalarengu aspektide ja turismi mõju kohta rannikualadele (9);

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (10);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0265/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0265/2011),

| A. | arvestades, et turismisektor moodustab 10 % SKPst ja 12 % kogu tööhõivest ning on seega ELi tähtsuselt kolmas sotsiaalmajanduslik tegevusala; arvestades, et turismisektor koosneb suures osas mikroettevõtjatest ning väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest ning on mõne ELi piirkonna, nagu saarte jaoks peamine sissetulekuallikas ja on väga oluline ELi majandusarengu ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, samuti Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise seisukohast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et turismisektor moodustab 10 % SKPst ja 12 % kogu tööhõivest ning on seega ELi tähtsuselt kolmas sotsiaalmajanduslik tegevusala; arvestades, et turismisektor koosneb suures osas mikroettevõtjatest ning väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest ning on mõne ELi piirkonna, nagu saarte jaoks peamine sissetulekuallikas ja on väga oluline ELi majandusarengu ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, samuti Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise seisukohast;

| B. | arvestades, et turism aitab kaasa ka inimeste rikastamisele, tavade vahetamisele ning hüvede, heaolu, kultuurikogemuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisele; arvestades, et seetõttu tuleks keskenduda kvalitatiivsele lähenemisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et turism aitab kaasa ka inimeste rikastamisele, tavade vahetamisele ning hüvede, heaolu, kultuurikogemuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisele; arvestades, et seetõttu tuleks keskenduda kvalitatiivsele lähenemisele;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on maailma soosituim turismisihtkoht rahvusvaheliste reisijate jaoks ning seda juhtpositsiooni on vaja kindlustada, lahendades probleemid, mis on tingitud ühelt poolt tihedamast konkurentsist kogu maailmas ja pidevalt muutuvast nõudlusest ning teiselt poolt vajadusest tagada suurem ja kestvam säästvus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on maailma soosituim turismisihtkoht rahvusvaheliste reisijate jaoks ning seda juhtpositsiooni on vaja kindlustada, lahendades probleemid, mis on tingitud ühelt poolt tihedamast konkurentsist kogu maailmas ja pidevalt muutuvast nõudlusest ning teiselt poolt vajadusest tagada suurem ja kestvam säästvus;

| D. | arvestades, et Euroopa turismisektori ees seisavad paljud väljakutsed, nagu ülemaailmne majanduskriis, teiste, väljaspool ELi asuvate sihtkohtade konkurentsivõime ja pakutavate turismiatraktsioonide mitmekesisus, kliimamuutuste ja hooajalisuse mõju turismitegevusele, Euroopa demograafilised suundumused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia üha suurem mõju ning paljud turismitööstust aeg-ajalt mõjutavad ettenägematud asjaolud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa turismisektori ees seisavad paljud väljakutsed, nagu ülemaailmne majanduskriis, teiste, väljaspool ELi asuvate sihtkohtade konkurentsivõime ja pakutavate turismiatraktsioonide mitmekesisus, kliimamuutuste ja hooajalisuse mõju turismitegevusele, Euroopa demograafilised suundumused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia üha suurem mõju ning paljud turismitööstust aeg-ajalt mõjutavad ettenägematud asjaolud;

| E. | arvestades, et turism aitab kaasa Euroopa ning selle kultuuri- ja keelepärandi edendamisele, võttes samas arvesse mitmekesisust, ning ühiste väärtuste säilitamisele ja Euroopa identiteedi ning Euroopasse kuuluvuse ja Euroopa kodanikutunde tugevdamisele; arvestades, et turismisektori arendamine on keskse tähtsusega ELi piirkondliku mõõtme tugevdamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et turism aitab kaasa Euroopa ning selle kultuuri- ja keelepärandi edendamisele, võttes samas arvesse mitmekesisust, ning ühiste väärtuste säilitamisele ja Euroopa identiteedi ning Euroopasse kuuluvuse ja Euroopa kodanikutunde tugevdamisele; arvestades, et turismisektori arendamine on keskse tähtsusega ELi piirkondliku mõõtme tugevdamisel;

| F. | arvestades, et Euroopa mitmekesisus, mitmepalgelisus ja mitmekultuurilisus pakub mis tahes liiki temaatilisele turismile maksimaalseid kasvuvõimalusi ning et turismi erinevate mitmekesiste vormide arendamine ja edendamine võib olla ainus tõhus vastukaal moonutustele, probleemidele ja langusele, milleni viib reguleerimata ja ühenäolise massiturismi mudel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa mitmekesisus, mitmepalgelisus ja mitmekultuurilisus pakub mis tahes liiki temaatilisele turismile maksimaalseid kasvuvõimalusi ning et turismi erinevate mitmekesiste vormide arendamine ja edendamine võib olla ainus tõhus vastukaal moonutustele, probleemidele ja langusele, milleni viib reguleerimata ja ühenäolise massiturismi mudel;

| G. | arvestades, et Lissaboni lepingu (artikkel 195) kohaselt kuulub turism ELi eripädevusse ning EL võib liikmesriikide meetmeid toetada ja täiendada, ergutades sektoris tegutsevate ettevõtjate arenguks sobiva keskkonna loomist ja soodustades ka koostööd liikmesriikide vahel, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni lepingu (artikkel 195) kohaselt kuulub turism ELi eripädevusse ning EL võib liikmesriikide meetmeid toetada ja täiendada, ergutades sektoris tegutsevate ettevõtjate arenguks sobiva keskkonna loomist ja soodustades ka koostööd liikmesriikide vahel, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama;

| H. | arvestades, et selle uue pädevuse alusel ja täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on vaja välja töötada selgete ja kaugeleulatuvate eesmärkidega ELi strateegia; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selle uue pädevuse alusel ja täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on vaja välja töötada selgete ja kaugeleulatuvate eesmärkidega ELi strateegia;

| I. | arvestades, et selleks, et liidu uued pädevused ja tulevane turismipoliitika oleksid nii tõhusad ja sellise nähtavusega, nagu nõuavad Euroopa kodanikud ja meie külastajad, on lisaks strateegiale ja tegevuskavale vaja ka piisavaid vahendeid ELi finantsplaneeringu raames aastateks 2014–2020; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selleks, et liidu uued pädevused ja tulevane turismipoliitika oleksid nii tõhusad ja sellise nähtavusega, nagu nõuavad Euroopa kodanikud ja meie külastajad, on lisaks strateegiale ja tegevuskavale vaja ka piisavaid vahendeid ELi finantsplaneeringu raames aastateks 2014–2020;

| J. | arvestades, et ELi äärepoolseimate piirkondade ja teatavate saarepiirkondade majandused sõltuvad oma kauguse ja eraldatuse tõttu peaaegu täielikult lennutranspordist, ning seetõttu on vaja võtta asjakohaseid meetmeid, millega arvestatakse nende sõltuvust sellest transpordiliigist, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi äärepoolseimate piirkondade ja teatavate saarepiirkondade majandused sõltuvad oma kauguse ja eraldatuse tõttu peaaegu täielikult lennutranspordist, ning seetõttu on vaja võtta asjakohaseid meetmeid, millega arvestatakse nende sõltuvust sellest transpordiliigist,

| 1. | väljendab heameelt komisjoni esitatud poliitilise strateegia üle, milles määratakse kindlaks 21 konkreetset meedet sektori elavdamiseks; on seisukohal, et see dokument koos vastava rakenduskavaga on tugev alus liidu poliitika arendamiseks, et saavutada konkurentsivõimeline, tänapäevane, kvaliteetne, säästev ja kõikidele juurdepääsetav turism; julgustab komisjoni rakenduskava raames kehtestama nii ruttu kui võimalik meetmete rakendamise ja eesmärkide saavutamise konkreetsed tähtajad; palub liikmesriikidel teha koostööd, esitades iga meetme kohta kava kooskõlas pädevate riiklike, piirkondlike ja kohalike asutustega; palub komisjonil keskenduda innovaatilistele ja Euroopa lisandväärtusega prioriteetsetele meetmetele; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni esitatud poliitilise strateegia üle, milles määratakse kindlaks 21 konkreetset meedet sektori elavdamiseks; on seisukohal, et see dokument koos vastava rakenduskavaga on tugev alus liidu poliitika arendamiseks, et saavutada konkurentsivõimeline, tänapäevane, kvaliteetne, säästev ja kõikidele juurdepääsetav turism; julgustab komisjoni rakenduskava raames kehtestama nii ruttu kui võimalik meetmete rakendamise ja eesmärkide saavutamise konkreetsed tähtajad; palub liikmesriikidel teha koostööd, esitades iga meetme kohta kava kooskõlas pädevate riiklike, piirkondlike ja kohalike asutustega; palub komisjonil keskenduda innovaatilistele ja Euroopa lisandväärtusega prioriteetsetele meetmetele;

| 2. | usub, et ELi turismistrateegia peaks põhinema ühelt poolt spetsiaalselt turismisektori jaoks mõeldud erimeetmete paketil ja teiselt poolt turismi valdkonnaülest laadi silmas pidades kooskõlal muude seotud poliitikasektoritega, et jõuda sellise süsteemi loomiseni, mis tõepoolest soodustaks turismi; on lisaks seisukohal, et tuleb täpselt hinnata, kuidas muude sektorite meetmed mõjutavad turismi, ning nõuab terviklikku lähenemisviisi, et luua sünergia nii eri valdkondade poliitika kui ka eri rahastamisvahendite vahel; |
| --- | --- |

2.

usub, et ELi turismistrateegia peaks põhinema ühelt poolt spetsiaalselt turismisektori jaoks mõeldud erimeetmete paketil ja teiselt poolt turismi valdkonnaülest laadi silmas pidades kooskõlal muude seotud poliitikasektoritega, et jõuda sellise süsteemi loomiseni, mis tõepoolest soodustaks turismi; on lisaks seisukohal, et tuleb täpselt hinnata, kuidas muude sektorite meetmed mõjutavad turismi, ning nõuab terviklikku lähenemisviisi, et luua sünergia nii eri valdkondade poliitika kui ka eri rahastamisvahendite vahel;

| 3. | taunib turismipoliitika alase sidususe puudumist komisjonis; peab oluliseks, et komisjon näeks ette asjaomaste peadirektoraatide kooskõlastatud ja tervikliku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

3.

taunib turismipoliitika alase sidususe puudumist komisjonis; peab oluliseks, et komisjon näeks ette asjaomaste peadirektoraatide kooskõlastatud ja tervikliku lähenemisviisi;

| 4. | rõhutab, et vaja on tihedat koostööd ühelt poolt ELi, rahvusvaheliste, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel ning teiselt poolt sektori sidusrühmade ja institutsioonide vahel tervikuna, et käsitleda valdkonnaüleseid turismiga seotud probleeme, lähtudes seejuures subsidiaarsuse põhimõttest; tuletab meelde paljude Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste otsest pädevust turismiküsimustes ja seega nende keskset tähtsust projektide ja konkreetsete meetmete rakendamises; loodab, et piirkonnad ja omavalitsusüksused teevad üksteisega tihedamat koostööd ja osalevad uue turismipoliitika väljatöötamises püsival, otsesel ja tõhusal viisil, ka Euroopa 2020. aasta strateegia raames; usub, et samal ajavahemikul võivad konkreetsed programmitöö vahendid, nagu makropiirkondadega seotud strateegiad, tõhustada piirkondlikku ja piirkondadevahelist turismi ning soodustada Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste atraktiivsust ja nähtavust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et vaja on tihedat koostööd ühelt poolt ELi, rahvusvaheliste, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel ning teiselt poolt sektori sidusrühmade ja institutsioonide vahel tervikuna, et käsitleda valdkonnaüleseid turismiga seotud probleeme, lähtudes seejuures subsidiaarsuse põhimõttest; tuletab meelde paljude Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste otsest pädevust turismiküsimustes ja seega nende keskset tähtsust projektide ja konkreetsete meetmete rakendamises; loodab, et piirkonnad ja omavalitsusüksused teevad üksteisega tihedamat koostööd ja osalevad uue turismipoliitika väljatöötamises püsival, otsesel ja tõhusal viisil, ka Euroopa 2020. aasta strateegia raames; usub, et samal ajavahemikul võivad konkreetsed programmitöö vahendid, nagu makropiirkondadega seotud strateegiad, tõhustada piirkondlikku ja piirkondadevahelist turismi ning soodustada Euroopa piirkondade ja omavalitsusüksuste atraktiivsust ja nähtavust;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada turismivaldkonnas kaks uut põhimõtet: „piirkondadevahelisus” ja „täiendavus”, et edendada turismiteenuste ühist planeerimist ning koostööd samas geograafilises piirkonnas, st kas eri liikmesriikidele kuuluvate naaberpiirkondade vahel või ühiste elementide kaudu seotud piirkondade vahel mingil konkreetsel temaatilisel tasandil; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada turismivaldkonnas kaks uut põhimõtet: „piirkondadevahelisus” ja „täiendavus”, et edendada turismiteenuste ühist planeerimist ning koostööd samas geograafilises piirkonnas, st kas eri liikmesriikidele kuuluvate naaberpiirkondade vahel või ühiste elementide kaudu seotud piirkondade vahel mingil konkreetsel temaatilisel tasandil;

Konkurentsivõimeline, tänapäevane ja kvaliteetne turism

| 6. | on seisukohal, et turismi tuleb pidada ELi tööstus- ja innovatsioonipoliitika lahutamatuks osaks, ning kinnitab veel kord, et turismi elavdamine on strateegiline ja oluline eesmärk paljude liikmesriikide tööhõive seisukohast; rõhutab sellega seoses mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) tähtsust, kuna nad soodustavad kohalikke innovaatilisi algatusi ja turismisektori stabiilsust ning tagavad asjaomase piirkonna kvaliteedi, mitmekesisuse ja autentsuse; julgustab komisjoni seda lähenemisviisi Euroopa turismiteenuste puhul veelgi edendama; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et turismi tuleb pidada ELi tööstus- ja innovatsioonipoliitika lahutamatuks osaks, ning kinnitab veel kord, et turismi elavdamine on strateegiline ja oluline eesmärk paljude liikmesriikide tööhõive seisukohast; rõhutab sellega seoses mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) tähtsust, kuna nad soodustavad kohalikke innovaatilisi algatusi ja turismisektori stabiilsust ning tagavad asjaomase piirkonna kvaliteedi, mitmekesisuse ja autentsuse; julgustab komisjoni seda lähenemisviisi Euroopa turismiteenuste puhul veelgi edendama;

| 7. | palub komisjonil koguda häid turismitavasid ja neid igal aastal avaldada; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil koguda häid turismitavasid ja neid igal aastal avaldada;

| 8. | nõustub komisjoni ettepanekuga töötada koostöös liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning riiklike turismiametitega välja Euroopa kaubamärk, et reklaamida maailmas Euroopat tervikuna turismisihtkohana; kutsub sellega seoses komisjoni üles käivitama reklaamikampaaniaid koostöös liikmesriikide ja pädevate turismiametitega; rõhutab, et mis tahes edendavate algatustega tuleb väärtustada ja esile tõsta Euroopa territoriaalset mitmekesisust ning mitte soosida Euroopa teatavaid sihtkohti võrreldes teistega, ning on seisukohal, et Euroopa kaubamärk ei tohiks takistada eri piirkondadel, linnadel ja kohalikel üksustel edendada vabalt omaenda kuvandit; |
| --- | --- |

8.

nõustub komisjoni ettepanekuga töötada koostöös liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning riiklike turismiametitega välja Euroopa kaubamärk, et reklaamida maailmas Euroopat tervikuna turismisihtkohana; kutsub sellega seoses komisjoni üles käivitama reklaamikampaaniaid koostöös liikmesriikide ja pädevate turismiametitega; rõhutab, et mis tahes edendavate algatustega tuleb väärtustada ja esile tõsta Euroopa territoriaalset mitmekesisust ning mitte soosida Euroopa teatavaid sihtkohti võrreldes teistega, ning on seisukohal, et Euroopa kaubamärk ei tohiks takistada eri piirkondadel, linnadel ja kohalikel üksustel edendada vabalt omaenda kuvandit;

| 9. | tervitab Euroopa kultuuripärandi märgise algatust Euroopa integratsiooni ajalugu esindavate teatud oluliste paikade väärtustamise vahendina; rõhutab vajadust kooskõlastada seda algatust UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvate paikade ja teiste ajalooliste marsruutidega; peab vajalikuks kooskõlastamist teiste samalaadsete algatustega, nagu Europa Nostra auhind, et vältida kattuvust; kutsub komisjoni üles juhtima liikmesriikide tähelepanu sellele, et kohad, mis saavad Euroopa kultuuripärandi märgise, peavad alati olema avatud ja juurdepääsetavad, kusjuures selleks võib kehtestada isegi kohapeal viibivate töötajate miinimumnõuded; |
| --- | --- |

9.

tervitab Euroopa kultuuripärandi märgise algatust Euroopa integratsiooni ajalugu esindavate teatud oluliste paikade väärtustamise vahendina; rõhutab vajadust kooskõlastada seda algatust UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvate paikade ja teiste ajalooliste marsruutidega; peab vajalikuks kooskõlastamist teiste samalaadsete algatustega, nagu Europa Nostra auhind, et vältida kattuvust; kutsub komisjoni üles juhtima liikmesriikide tähelepanu sellele, et kohad, mis saavad Euroopa kultuuripärandi märgise, peavad alati olema avatud ja juurdepääsetavad, kusjuures selleks võib kehtestada isegi kohapeal viibivate töötajate miinimumnõuded;

| 10. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide rahvatraditsioonide, muu hulgas toiduvalmistamistraditsioonide lisamist maailmapärandi nimekirja, et säilitada neid traditsioone tulevaste põlvkondade jaoks ning luua Euroopa strateegia, millega edendada rahvatraditsioone Euroopa ja maailma tasandil; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide rahvatraditsioonide, muu hulgas toiduvalmistamistraditsioonide lisamist maailmapärandi nimekirja, et säilitada neid traditsioone tulevaste põlvkondade jaoks ning luua Euroopa strateegia, millega edendada rahvatraditsioone Euroopa ja maailma tasandil;

| 11. | kutsub komisjoni üles hindama Euroopa kultuuripealinnasid käsitleva ELi programmi mõju turismile ning esitama parlamendile aruande selle kohta, kas juhtimismeetodid, rahastamise kord ning kultuuriasutuste ja -ühingute kaasamise kord tuleks läbi vaadata, et investeeritaks püsivatesse ja jätkusuutlikesse protsessidesse ja partnerlustesse; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles hindama Euroopa kultuuripealinnasid käsitleva ELi programmi mõju turismile ning esitama parlamendile aruande selle kohta, kas juhtimismeetodid, rahastamise kord ning kultuuriasutuste ja -ühingute kaasamise kord tuleks läbi vaadata, et investeeritaks püsivatesse ja jätkusuutlikesse protsessidesse ja partnerlustesse;

| 12. | rõhutab, et on oluline teha koostööd, näiteks partnerluste või rahvusvaheliste lennutranspordilepingute sõlmimise kaudu, ELi mittekuuluvate riikide ning eelkõige naaberriikide ja BRIC-riikidega, mis moodustavad miljonite uute potentsiaalsete turistidega turu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on jätkata jõupingutusi Euroopa turismitööstuse nähtavuse, kvaliteedi, konkurentsivõime ja mitmekesistamise suurendamiseks, ning nõuab Euroopa ühiste turundusmeetmete ja kombineeritud turismitoodete väljatöötamist, et köita külastajaid nendel uutel lähteturgudel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et on oluline teha koostööd, näiteks partnerluste või rahvusvaheliste lennutranspordilepingute sõlmimise kaudu, ELi mittekuuluvate riikide ning eelkõige naaberriikide ja BRIC-riikidega, mis moodustavad miljonite uute potentsiaalsete turistidega turu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on jätkata jõupingutusi Euroopa turismitööstuse nähtavuse, kvaliteedi, konkurentsivõime ja mitmekesistamise suurendamiseks, ning nõuab Euroopa ühiste turundusmeetmete ja kombineeritud turismitoodete väljatöötamist, et köita külastajaid nendel uutel lähteturgudel;

| 13. | on seisukohal, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid peaksid kooskõlas ELi õigustega ja kohustusega kontrollida sissepääsu oma piiridesse, töötama ühise viisapoliitika raames välja pikaajalise strateegia viisamenetluste suuremaks kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks, hinnates võimalusi asutada ELi tasandil ühiseid konsulaaresindusi, et tagada viisamenetluste õigeaegne rakendamine ja bürokraatiakulude vähendamine; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisaks Euroopa välisteenistuse loomisele kaaluma võimalust kasutada ELi delegatsioone maailmas turismiviisade väljastamiseks koostöös liikmesriikide saatkondadega ning uurima täiendavaid võimalusi turismiviisade väljastamise lihtsustamiseks, nagu grupi turismiviisad organiseeritud gruppide jaoks ja lihtsam juurdepääs ärireisijate jaoks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid peaksid kooskõlas ELi õigustega ja kohustusega kontrollida sissepääsu oma piiridesse, töötama ühise viisapoliitika raames välja pikaajalise strateegia viisamenetluste suuremaks kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks, hinnates võimalusi asutada ELi tasandil ühiseid konsulaaresindusi, et tagada viisamenetluste õigeaegne rakendamine ja bürokraatiakulude vähendamine; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisaks Euroopa välisteenistuse loomisele kaaluma võimalust kasutada ELi delegatsioone maailmas turismiviisade väljastamiseks koostöös liikmesriikide saatkondadega ning uurima täiendavaid võimalusi turismiviisade väljastamise lihtsustamiseks, nagu grupi turismiviisad organiseeritud gruppide jaoks ja lihtsam juurdepääs ärireisijate jaoks;

| 14. | palub liikmesriikidel, arvestades eri hädaolukordi, mis kujutavad turistidele välisriigis ohtu, hinnata tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega võimalust määrata kindlaks ühtne menetlus selliste teadete väljastamiseks, mis soovitavad teatud kohtadesse mitte reisida, luues asjaomaste olukordade tõsiduse määramiseks ühtse Euroopa koodeksi ja andes kõige raskematel juhtudel turismioperaatoritele võimaluse taotleda ühenduse abi saadaolevate rahastamisvahendite piires; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel, arvestades eri hädaolukordi, mis kujutavad turistidele välisriigis ohtu, hinnata tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega võimalust määrata kindlaks ühtne menetlus selliste teadete väljastamiseks, mis soovitavad teatud kohtadesse mitte reisida, luues asjaomaste olukordade tõsiduse määramiseks ühtse Euroopa koodeksi ja andes kõige raskematel juhtudel turismioperaatoritele võimaluse taotleda ühenduse abi saadaolevate rahastamisvahendite piires;

| 15. | kutsub komisjoni üles tegema hiljutiste hädaolukordade, nagu vulkaanipurske kogemustest järeldusi ning koostama konkreetseid ELi kriisiohjamise stsenaariume, millega teavitamist ja võetavaid meetmeid puudutav kooskõlastamine ja ühtne tegevus tehakse kõigile liikmesriikidele kohustuslikuks; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tegema hiljutiste hädaolukordade, nagu vulkaanipurske kogemustest järeldusi ning koostama konkreetseid ELi kriisiohjamise stsenaariume, millega teavitamist ja võetavaid meetmeid puudutav kooskõlastamine ja ühtne tegevus tehakse kõigile liikmesriikidele kohustuslikuks;

| 16. | rõhutab vajadust soodustada mikroettevõtjate ja VKEde innovatsiooni ja tehnoloogilist arengut, et muuta toodete turustamine ja reisisihtkohtade edendamine tõhusamaks; nõuab tungivalt, et komisjon looks IKT- ja turismiplatvormi, algatades selleks enne 2011. aasta lõppu spetsiaalse katseprojekti, et stimuleerida mikroettevõtjate ja VKEde osalemist digitaalses tarneahelas, lähtudes kogemustest teistes sektorites, nagu tekstiilitööstus, transpordi- ja logistikasektor ning autotööstus; nõuab algatusi, mille eesmärk on edendada e-kaubandust turismisektoris ja kõrvaldada järelejäänud takistused seoses selle arenguga siseturul; lisaks palub liikmesriikidel edendada kiiret internetiühendust kogu oma territooriumil, et võimaldada täiustatud teenuste arengut ja muuta operaatorid koostalitlusvõimelisteks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust soodustada mikroettevõtjate ja VKEde innovatsiooni ja tehnoloogilist arengut, et muuta toodete turustamine ja reisisihtkohtade edendamine tõhusamaks; nõuab tungivalt, et komisjon looks IKT- ja turismiplatvormi, algatades selleks enne 2011. aasta lõppu spetsiaalse katseprojekti, et stimuleerida mikroettevõtjate ja VKEde osalemist digitaalses tarneahelas, lähtudes kogemustest teistes sektorites, nagu tekstiilitööstus, transpordi- ja logistikasektor ning autotööstus; nõuab algatusi, mille eesmärk on edendada e-kaubandust turismisektoris ja kõrvaldada järelejäänud takistused seoses selle arenguga siseturul; lisaks palub liikmesriikidel edendada kiiret internetiühendust kogu oma territooriumil, et võimaldada täiustatud teenuste arengut ja muuta operaatorid koostalitlusvõimelisteks;

| 17. | nõuab ettevõtlusvaimu edendamist ja toetamist selles sektoris, pöörates erilist tähelepanu naistele ja noortele, ning VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu lihtsustamist rahastamisvõimalustele, eriti mikrokrediidile; |
| --- | --- |

17.

nõuab ettevõtlusvaimu edendamist ja toetamist selles sektoris, pöörates erilist tähelepanu naistele ja noortele, ning VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu lihtsustamist rahastamisvõimalustele, eriti mikrokrediidile;

| 18. | palub komisjonil edendada spetsiaalset turismisektori ettevõtjate innovatsiooniinkubaatorit; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil edendada spetsiaalset turismisektori ettevõtjate innovatsiooniinkubaatorit;

| 19. | on seisukohal, et turismisektori jätkusuutlikkusele aitab märkimisväärselt kaasa paremini kooskõlastatud lähenemisviis teadus- ja arendustegevusele ning innovaatiliste toodete ja teenuste edendamine; rõhutab, et turismitööstuse areng on otseselt seotud energiatõhususe ja taastuvatel energiaallikatel põhinevate tehnoloogiate edendamisega; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et turismisektori jätkusuutlikkusele aitab märkimisväärselt kaasa paremini kooskõlastatud lähenemisviis teadus- ja arendustegevusele ning innovaatiliste toodete ja teenuste edendamine; rõhutab, et turismitööstuse areng on otseselt seotud energiatõhususe ja taastuvatel energiaallikatel põhinevate tehnoloogiate edendamisega;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon looks virtuaalse turismiseirekeskuse, mis ei ühendaks ainult uurimisinstituute, vaid ka ettevõtjaid ja riigiasutusi, eesmärgiga arendada turu-uuringuid konkurentsiteabe süsteeme kasutades, anda ettevõtjatele ja riigiasutustele tulevikku suunatud teavet pakkumise ja nõudluse arengu kohta ning võimaldada ettevõtjatel ja riigiasutustel asuda paremale strateegilisele positsioonile; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon looks virtuaalse turismiseirekeskuse, mis ei ühendaks ainult uurimisinstituute, vaid ka ettevõtjaid ja riigiasutusi, eesmärgiga arendada turu-uuringuid konkurentsiteabe süsteeme kasutades, anda ettevõtjatele ja riigiasutustele tulevikku suunatud teavet pakkumise ja nõudluse arengu kohta ning võimaldada ettevõtjatel ja riigiasutustel asuda paremale strateegilisele positsioonile;

| 21. | kutsub komisjoni üles hindama tihedas koostöös liikmesriikide ja sektori riiklike osapooltega, milliseid innovaatilisi meetmeid nad saavad võtta ajutiste Euroopa puhkusepakettide edendamiseks tähtsate ajalooliste, kultuuri- või spordiürituste ajal, mida teatavad liikmesriigid lähiaastail korraldavad, nagu olümpiamängud, maailmanäitus jms, et edendada Euroopat reisisihtkohana selle rikkalikus mitmekesisuses; on seisukohal, et erinevaid Euroopa ja rahvusvahelise tasandi üritusi tuleks edendada koos olemasolevate kohalike turismiatraktsioonidega; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles hindama tihedas koostöös liikmesriikide ja sektori riiklike osapooltega, milliseid innovaatilisi meetmeid nad saavad võtta ajutiste Euroopa puhkusepakettide edendamiseks tähtsate ajalooliste, kultuuri- või spordiürituste ajal, mida teatavad liikmesriigid lähiaastail korraldavad, nagu olümpiamängud, maailmanäitus jms, et edendada Euroopat reisisihtkohana selle rikkalikus mitmekesisuses; on seisukohal, et erinevaid Euroopa ja rahvusvahelise tasandi üritusi tuleks edendada koos olemasolevate kohalike turismiatraktsioonidega;

| 22. | peab vajalikuks arendada Euroopa Reisikomisjoni loodud portaali www.visiteurope.com potentsiaali, et maksimeerida selle kättesaadavust ja täielikku juurdepääsetavust (teave kõikides ELi ametlikes keeltes ja põhilistes ELi mittekuuluvate riikide keeltes, pöörates erilist tähelepanu BRIC-riikidele, nägemispuudega inimestele kättesaadavate vormingute kasutamine ja kurtidele viipekeelse teabe võimaldamine ning kõigi tehnoloogiliste rakenduste kasutamine) ning muuta see portaal tõeliseks Euroopa turismiplatvormiks, kust pääseb hõlpsasti ligi liikmesriikide riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele turismiportaalidele; usub lisaks, et portaal peaks suurendama Euroopa kvaliteedimärgise süsteemi, parimate tavade ning selliste algatuste nagu Calypso, NECSTouR ja EDEN nähtavust, ning see peaks teavitama turiste nende õigustest eri olukordades; |
| --- | --- |

22.

peab vajalikuks arendada Euroopa Reisikomisjoni loodud portaali www.visiteurope.com potentsiaali, et maksimeerida selle kättesaadavust ja täielikku juurdepääsetavust (teave kõikides ELi ametlikes keeltes ja põhilistes ELi mittekuuluvate riikide keeltes, pöörates erilist tähelepanu BRIC-riikidele, nägemispuudega inimestele kättesaadavate vormingute kasutamine ja kurtidele viipekeelse teabe võimaldamine ning kõigi tehnoloogiliste rakenduste kasutamine) ning muuta see portaal tõeliseks Euroopa turismiplatvormiks, kust pääseb hõlpsasti ligi liikmesriikide riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele turismiportaalidele; usub lisaks, et portaal peaks suurendama Euroopa kvaliteedimärgise süsteemi, parimate tavade ning selliste algatuste nagu Calypso, NECSTouR ja EDEN nähtavust, ning see peaks teavitama turiste nende õigustest eri olukordades;

| 23. | kutsub komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega võimalust luua nn Euroopa turismikaart eesmärgiga võita ELi liikmesriigist või kolmandast riigist pärit Euroopas reisiv turist püsikliendiks tema õiguste loetelu sisaldava teabe, soodustuste ja spetsiaalsete teenuste pakkumise teel; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega võimalust luua nn Euroopa turismikaart eesmärgiga võita ELi liikmesriigist või kolmandast riigist pärit Euroopas reisiv turist püsikliendiks tema õiguste loetelu sisaldava teabe, soodustuste ja spetsiaalsete teenuste pakkumise teel;

| 24. | on seisukohal, et Euroopa Liit rajaneb kultuurilisel ja keelelisel mitmekesisusel ning seetõttu on oluline soodustada juurdepääsu turismiobjektidele, pakkudes külastajatele nende külastuse lihtsustamiseks ja arusaadavuse suurendamiseks asjakohaseid vahendeid, nagu audiogiidid või kirjeldavad brošüürid, mis annavad selgitusi vähemalt kahes ELi ametlikus keeles, eriti kui külastatavad objektid saavad rahalisi vahendeid struktuurifondidest; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et Euroopa Liit rajaneb kultuurilisel ja keelelisel mitmekesisusel ning seetõttu on oluline soodustada juurdepääsu turismiobjektidele, pakkudes külastajatele nende külastuse lihtsustamiseks ja arusaadavuse suurendamiseks asjakohaseid vahendeid, nagu audiogiidid või kirjeldavad brošüürid, mis annavad selgitusi vähemalt kahes ELi ametlikus keeles, eriti kui külastatavad objektid saavad rahalisi vahendeid struktuurifondidest;

| 25. | kutsub komisjoni üles hindama koostöös turismisektori sidusrühmadega Euroopa kvaliteetturismi märgise teostatavust, määrates kindlaks ühised kvaliteedikriteeriumid; on seisukohal, et seda tuleks teha eri liikmesriikides ja sektori ühendustes juba omandatud parimate kogemuste kooskõlastamise teel, et luua riikide märgiseid täiendav ja vabatahtliku tõendamise teel tunnustatav üldmärgis; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles hindama koostöös turismisektori sidusrühmadega Euroopa kvaliteetturismi märgise teostatavust, määrates kindlaks ühised kvaliteedikriteeriumid; on seisukohal, et seda tuleks teha eri liikmesriikides ja sektori ühendustes juba omandatud parimate kogemuste kooskõlastamise teel, et luua riikide märgiseid täiendav ja vabatahtliku tõendamise teel tunnustatav üldmärgis;

| 26. | usub, et tuleb vältida märgiste kiiret levikut ja vähendada nende arvu, et hoida ära tarbijates võimaliku segaduse tekitamist ja ettevõtjate liigset koormust, ning muuta märgised lihtsamini äratuntavaks; kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid märgiseid nende usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja vastavuse jälgimise seisukohast; kutsub lisaks komisjoni, liikmesriike ja sidusrühmi üles edendama olemasolevaid vahendeid ja parimaid tavasid ning hindama pikemas perspektiivis võimalust integreerida Euroopa kvaliteedimärgis ja majutusteenuse ökomärgis järk-järgult ühtsesse märgisesse, mille peamiseks kvaliteedikriteeriumiks on jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

26.

usub, et tuleb vältida märgiste kiiret levikut ja vähendada nende arvu, et hoida ära tarbijates võimaliku segaduse tekitamist ja ettevõtjate liigset koormust, ning muuta märgised lihtsamini äratuntavaks; kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid märgiseid nende usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja vastavuse jälgimise seisukohast; kutsub lisaks komisjoni, liikmesriike ja sidusrühmi üles edendama olemasolevaid vahendeid ja parimaid tavasid ning hindama pikemas perspektiivis võimalust integreerida Euroopa kvaliteedimärgis ja majutusteenuse ökomärgis järk-järgult ühtsesse märgisesse, mille peamiseks kvaliteedikriteeriumiks on jätkusuutlikkus;

| 27. | palub komisjonil edendada konkreetset algatust majutuse (hotellid, külalistemajad, üüritoad jne) klassifitseerimissüsteemide järkjärguliseks ühtlustamiseks ühiste miinimumkriteeriumide kindlaksmääramise teel, alustades turismisektori ühenduste (näiteks Hotelstars Union) ja esindajate positiivsetest kogemustest; on seisukohal, et järkjärgulise ühtlustamisega võib tõhustada nii Euroopa nähtavust turismisihtkohana kui ka turistidele pakutavat teavet; kutsub Euroopa majutus- ja toitlustussektorit üles:






  — | tegema pingutusi hotellide klassifitseerimise järkjärgulise ühtlustamise suunas, võttes arvesse juurdepääsetavuse kriteeriume; |
| --- | --- | --- |

27.

palub komisjonil edendada konkreetset algatust majutuse (hotellid, külalistemajad, üüritoad jne) klassifitseerimissüsteemide järkjärguliseks ühtlustamiseks ühiste miinimumkriteeriumide kindlaksmääramise teel, alustades turismisektori ühenduste (näiteks Hotelstars Union) ja esindajate positiivsetest kogemustest; on seisukohal, et järkjärgulise ühtlustamisega võib tõhustada nii Euroopa nähtavust turismisihtkohana kui ka turistidele pakutavat teavet; kutsub Euroopa majutus- ja toitlustussektorit üles:

—

tegema pingutusi hotellide klassifitseerimise järkjärgulise ühtlustamise suunas, võttes arvesse juurdepääsetavuse kriteeriume;

| — | teavitama korrapäraselt institutsioone tehtud edusammudest ja tegema nendega koostööd; |
| --- | --- |

—

teavitama korrapäraselt institutsioone tehtud edusammudest ja tegema nendega koostööd;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on pöörata asjakohast tähelepanu ohutuse küsimusele eri tüüpi majutusasutustes, eelkõige seoses tuleohutuseeskirjade ja süsinikmonooksiidi puudutavate ohutusmeetmetega; on seetõttu seisukohal, et tuleb soodustada ühinemist MBS-meetodiga (Management, Building and System), säilitades seejuures kehtivad riiklikud õigusnormid kooskõlas nõukogu 1986. aasta soovitustega, või võtta alternatiivseid reguleerivaid meetmeid juhul, kui isereguleerimine ei toimi; rõhutab ühtlasi, kui tähtis on hotelli personali koolitamine hädaolukorraks valmistumise ja tuleohutuse korraldamise alal, ning rõhutab vajadust koguda süstemaatiliselt andmeid majutusasutuste ohutuse kohta; rõhutab, kui oluline on alati silmas pidada puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, pakkudes muu hulgas koolitusi, et suurendada puuetealast teadlikkust seoses tuleohutuse ja majutusasutuste ohutusega; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on pöörata asjakohast tähelepanu ohutuse küsimusele eri tüüpi majutusasutustes, eelkõige seoses tuleohutuseeskirjade ja süsinikmonooksiidi puudutavate ohutusmeetmetega; on seetõttu seisukohal, et tuleb soodustada ühinemist MBS-meetodiga (Management, Building and System), säilitades seejuures kehtivad riiklikud õigusnormid kooskõlas nõukogu 1986. aasta soovitustega, või võtta alternatiivseid reguleerivaid meetmeid juhul, kui isereguleerimine ei toimi; rõhutab ühtlasi, kui tähtis on hotelli personali koolitamine hädaolukorraks valmistumise ja tuleohutuse korraldamise alal, ning rõhutab vajadust koguda süstemaatiliselt andmeid majutusasutuste ohutuse kohta; rõhutab, kui oluline on alati silmas pidada puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, pakkudes muu hulgas koolitusi, et suurendada puuetealast teadlikkust seoses tuleohutuse ja majutusasutuste ohutusega;

| 29. | on seisukohal, et komisjon peaks koostöös turismitööstuse ja sotsiaalpartneritega olemasolevad kutseoskused kaardistama (Tourism Skill Competence Framework), mis oleks lähtepunktiks praktiliste meetmete väljatöötamisele, et ühitada Euroopa turismisektoris tööturu nõudlus ja pakkumine; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et komisjon peaks koostöös turismitööstuse ja sotsiaalpartneritega olemasolevad kutseoskused kaardistama (Tourism Skill Competence Framework), mis oleks lähtepunktiks praktiliste meetmete väljatöötamisele, et ühitada Euroopa turismisektoris tööturu nõudlus ja pakkumine;

| 30. | kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega julgustama liikuvust ning kasutama ära ja edendama turismisektoris elukestva õppe, kutsekoolituse ja ülikooliõppe kavasid ning praktikat, et säilitada tihe side teadus- ja ettevõtlusringkondadega ning seada teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksandas raamprogrammis tähtsamale kohale innovatsioon turismis; usub, et ühenduse programmid, nagu Erasmus noortele ettevõtjatele ja Leonardo da Vinci on ainulaadsed võimalused kutse- ja väljaõppeoskuste omandamiseks ning karjäärivõimaluste edendamiseks ning neid tuleb seega edasi arendada ja soodustada, võttes arvesse ka võimalust vaadata kõnealused programmid läbi, nii et need õpetaksid parimaid tavasid muu hulgas klientide eest hoolitsemise, juurdepääsetavuse ja jätkusuutlikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega julgustama liikuvust ning kasutama ära ja edendama turismisektoris elukestva õppe, kutsekoolituse ja ülikooliõppe kavasid ning praktikat, et säilitada tihe side teadus- ja ettevõtlusringkondadega ning seada teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksandas raamprogrammis tähtsamale kohale innovatsioon turismis; usub, et ühenduse programmid, nagu Erasmus noortele ettevõtjatele ja Leonardo da Vinci on ainulaadsed võimalused kutse- ja väljaõppeoskuste omandamiseks ning karjäärivõimaluste edendamiseks ning neid tuleb seega edasi arendada ja soodustada, võttes arvesse ka võimalust vaadata kõnealused programmid läbi, nii et need õpetaksid parimaid tavasid muu hulgas klientide eest hoolitsemise, juurdepääsetavuse ja jätkusuutlikkuse valdkonnas;

| 31. | nõuab tungivalt, komisjon jälgiks täpsemalt liikmesriikides teenuste direktiivi rakendamist turismiteenuste osas; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, komisjon jälgiks täpsemalt liikmesriikides teenuste direktiivi rakendamist turismiteenuste osas;

| 32. | palub, et liikmesriigid tõhustaksid kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist turismitööstuses, et võimaldada selles sektoris juba töötavatele või seal tööle asuda kavatsevatele inimestele parimaid erialaseid töövõimalusi ja ergutada nii turismisektori töötajate liikuvust; usub, et see aitaks lahendada nii selle sektori hooajalise tööga kui ka deklareerimata tööga seotud probleeme; |
| --- | --- |

32.

palub, et liikmesriigid tõhustaksid kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist turismitööstuses, et võimaldada selles sektoris juba töötavatele või seal tööle asuda kavatsevatele inimestele parimaid erialaseid töövõimalusi ja ergutada nii turismisektori töötajate liikuvust; usub, et see aitaks lahendada nii selle sektori hooajalise tööga kui ka deklareerimata tööga seotud probleeme;

| 33. | rõhutab tihedat seost turismi ja transpordi vahel ning palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik võimalik, et moderniseerida riiklik, piirkondlik ja piiriülene infrastruktuur eri transpordiliikide jaoks, pöörates erilist tähelepanu üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide edenemisele ja õigeaegsele rakendamisele ning ühtse Euroopa taeva lõpuleviimisele, et võimaldada tõhusamat lennuliikluse korraldamist; on seisukohal, et on oluline soodustada koostalitlusvõimet ja võtta vastu vajalikud meetmed turismivoogude haldamiseks, eelkõige kõrghooajal ja mitmesugustes hädaolukordades; |
| --- | --- |

33.

rõhutab tihedat seost turismi ja transpordi vahel ning palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik võimalik, et moderniseerida riiklik, piirkondlik ja piiriülene infrastruktuur eri transpordiliikide jaoks, pöörates erilist tähelepanu üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide edenemisele ja õigeaegsele rakendamisele ning ühtse Euroopa taeva lõpuleviimisele, et võimaldada tõhusamat lennuliikluse korraldamist; on seisukohal, et on oluline soodustada koostalitlusvõimet ja võtta vastu vajalikud meetmed turismivoogude haldamiseks, eelkõige kõrghooajal ja mitmesugustes hädaolukordades;

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks säästvamate transpordivahendite kasutamist, näiteks ühis- ja raudteetranspordi, jalgrattasõidu ja jalgsi liikumise kombineerimist; kutsub komisjoni üles muu hulgas lihtsustama ja toetama, sealhulgas üleeuroopaliste transpordivõrkude raames, ühenduste arendamist saarte, maa- ja mägipiirkondade, äärepoolseimate piirkondade ning raskemini ligipääsetavate sihtkohtadega üldisemalt; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks säästvamate transpordivahendite kasutamist, näiteks ühis- ja raudteetranspordi, jalgrattasõidu ja jalgsi liikumise kombineerimist; kutsub komisjoni üles muu hulgas lihtsustama ja toetama, sealhulgas üleeuroopaliste transpordivõrkude raames, ühenduste arendamist saarte, maa- ja mägipiirkondade, äärepoolseimate piirkondade ning raskemini ligipääsetavate sihtkohtadega üldisemalt;

| 35. | rõhutab vajadust edendada erinevate transpordivahendite elektronpiletimüügi integreeritud süsteeme, kuna see aitaks soodustada süsteemi mitmeliigilisust, lihtsustada rahvusvahelist reisimist liikmesriikide vahel, tagada liikumisvabaduse ning kõrvaldada takistused siseturu väljakujundamiselt; on seisukohal, et arendamise käigus tuleb tähelepanu pöörata puudega inimeste erivajadustele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust edendada erinevate transpordivahendite elektronpiletimüügi integreeritud süsteeme, kuna see aitaks soodustada süsteemi mitmeliigilisust, lihtsustada rahvusvahelist reisimist liikmesriikide vahel, tagada liikumisvabaduse ning kõrvaldada takistused siseturu väljakujundamiselt; on seisukohal, et arendamise käigus tuleb tähelepanu pöörata puudega inimeste erivajadustele juurdepääsu osas;

| 36. | väljendab heameelt ELi õigusaktide üle reisijate ja eelkõige piiratud liikumisvõimega reisijate õiguste kohta ning palub komisjonil esitada lähiajal ettepanek, et luua kaugeleulatuv ja kooskõlastatud õigusraamistik, millega sätestatakse ühised eeskirjad kõigile transpordiliikidele ja erieeskirjad, millega võetakse arvesse iga transpordiliigi eripärasid; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt ELi õigusaktide üle reisijate ja eelkõige piiratud liikumisvõimega reisijate õiguste kohta ning palub komisjonil esitada lähiajal ettepanek, et luua kaugeleulatuv ja kooskõlastatud õigusraamistik, millega sätestatakse ühised eeskirjad kõigile transpordiliikidele ja erieeskirjad, millega võetakse arvesse iga transpordiliigi eripärasid;

| 37. | kutsub komisjoni üles hindama juurdepääsetavuse, teavitamise, läbipaistva hinnakujunduse, hüvitamise jne põhimõtteid käsitleva turisti õiguste ja kohustuste harta teostatavust; kutsub liikmesriike üles looma sõltumatut vahekohtusüsteemi, millega tagatakse tarbijatele ka asjaomaste õiguste tegelik austamine; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles hindama juurdepääsetavuse, teavitamise, läbipaistva hinnakujunduse, hüvitamise jne põhimõtteid käsitleva turisti õiguste ja kohustuste harta teostatavust; kutsub liikmesriike üles looma sõltumatut vahekohtusüsteemi, millega tagatakse tarbijatele ka asjaomaste õiguste tegelik austamine;

Säästev ja mitmekesine turism

| 38. | rõhutab, et turismipoliitika peab alati hõlmama säästva arengu põhimõtteid: praeguste põlvkondade sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste vajaduste täitmisel tuleb silmas pidada ka tulevaste põlvkondade huve; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et turismipoliitika peab alati hõlmama säästva arengu põhimõtteid: praeguste põlvkondade sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste vajaduste täitmisel tuleb silmas pidada ka tulevaste põlvkondade huve;

| 39. | väljendab heameelt komisjoni valmisoleku üle pakutavaid turismiliike mitmekesistada, mis aitaks leevendada hooajalisuse mõju; rõhutab eelkõige Euroopa Nõukoguga juba alustatud koostöö tähtsust kultuuri-, ajaloo-, usu-, keskkonna- ja maastikuturismi edendamiseks temaatiliste marsruutide/teekondade abil, millega väärtustatakse mitte üksnes meie maailmajao kultuurilisi ja ajaloolisi juuri, vaid soodustatakse ka sellise alternatiivturismi arendamist, mis on säästev ja kõigile kättesaadav; usub, et säästvate transpordivahendite, sealhulgas jalgratta ja veesõidukite kasutamist tuleb edendada paljude marsruutide puhul; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt komisjoni valmisoleku üle pakutavaid turismiliike mitmekesistada, mis aitaks leevendada hooajalisuse mõju; rõhutab eelkõige Euroopa Nõukoguga juba alustatud koostöö tähtsust kultuuri-, ajaloo-, usu-, keskkonna- ja maastikuturismi edendamiseks temaatiliste marsruutide/teekondade abil, millega väärtustatakse mitte üksnes meie maailmajao kultuurilisi ja ajaloolisi juuri, vaid soodustatakse ka sellise alternatiivturismi arendamist, mis on säästev ja kõigile kättesaadav; usub, et säästvate transpordivahendite, sealhulgas jalgratta ja veesõidukite kasutamist tuleb edendada paljude marsruutide puhul;

| 40. | on seisukohal, et Euroopa turismiteenuste eristamiseks teiste riikide või maailmajagude turismiteenustest, on hädavajalik siduda traditsiooniline turismisektor asjaomase territooriumi pakutavate toodete, teenuste ning materiaalsete ja mittemateriaalsete hüvedega; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et Euroopa turismiteenuste eristamiseks teiste riikide või maailmajagude turismiteenustest, on hädavajalik siduda traditsiooniline turismisektor asjaomase territooriumi pakutavate toodete, teenuste ning materiaalsete ja mittemateriaalsete hüvedega;

| 41. | usub, et komisjon ja Euroopa Nõukogu peaksid tihedas koostöös liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ka edaspidi toetama, sealhulgas rahaliste vahenditega, uute Euroopa turismiradade väljatöötamist ning olemasolevate radade haldamist, muu hulgas saartel ning ranniku-, mägi- ja äärepoolseimates piirkondades; on seisukohal, et need peaksid esile tõstma Euroopa identiteeti, edendades ja ühendades sümboolseid paiku, nagu katedraale, kindluseid, ülikoole, arheoloogilisi vaatamisväärsusi ja tööstusasustusi, samuti Euroopa edendajaid ja sümboolseid isikuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et säilitada Euroopa pärand ja varad tulevaste põlvkondade jaoks; |
| --- | --- |

41.

usub, et komisjon ja Euroopa Nõukogu peaksid tihedas koostöös liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ka edaspidi toetama, sealhulgas rahaliste vahenditega, uute Euroopa turismiradade väljatöötamist ning olemasolevate radade haldamist, muu hulgas saartel ning ranniku-, mägi- ja äärepoolseimates piirkondades; on seisukohal, et need peaksid esile tõstma Euroopa identiteeti, edendades ja ühendades sümboolseid paiku, nagu katedraale, kindluseid, ülikoole, arheoloogilisi vaatamisväärsusi ja tööstusasustusi, samuti Euroopa edendajaid ja sümboolseid isikuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et säilitada Euroopa pärand ja varad tulevaste põlvkondade jaoks;

| 42. | ergutab komisjoni hõlbustama ELi piirkondade vahelist suhtlemist ja koostööd eesmärgiga siduda omavahel olemasolevad piirkondlikud, riiklikud ja üleeuroopalised jalgrattateed ning edendada säästvat, energiatõhusat ja keskkonnasõbralikku jalgrattaturismi ELis; |
| --- | --- |

42.

ergutab komisjoni hõlbustama ELi piirkondade vahelist suhtlemist ja koostööd eesmärgiga siduda omavahel olemasolevad piirkondlikud, riiklikud ja üleeuroopalised jalgrattateed ning edendada säästvat, energiatõhusat ja keskkonnasõbralikku jalgrattaturismi ELis;

| 43. | rõhutab selliste võrgustike nagu NECSTouR ja EDEN tähtsust heade tavade jagamisel Euroopa piirkondade vahel ja säästvate sihtkohtade edendamisel; lisaks nõuab kindlalt, et reisisihtkohtade säästvaks majandamiseks on vaja luua ühiste näitajate süsteem, tihedas koostöös jätkusuutliku turismi töörühmaga ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

43.

rõhutab selliste võrgustike nagu NECSTouR ja EDEN tähtsust heade tavade jagamisel Euroopa piirkondade vahel ja säästvate sihtkohtade edendamisel; lisaks nõuab kindlalt, et reisisihtkohtade säästvaks majandamiseks on vaja luua ühiste näitajate süsteem, tihedas koostöös jätkusuutliku turismi töörühmaga ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 44. | on seisukohal, et võttes arvesse Euroopa ajalugu, peaks komisjon jõulisemalt edendama Euroopa tööstuspärandit, mille potentsiaali ei ole piisavalt tunnustatud; rõhutab, et olulist kultuuriväärtust omava Euroopa tööstuspärandi arendamine võib tuua kasu ka teisejärgulistele sihtkohtadele ning aidata kaasa jätkusuutlikuma, mitmekesisema ja ühtlasemalt jaotunud turismisektori saavutamisele Euroopas tööstusobjektide säilitamise, ümberkujundamise ja taastamise kaudu; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et võttes arvesse Euroopa ajalugu, peaks komisjon jõulisemalt edendama Euroopa tööstuspärandit, mille potentsiaali ei ole piisavalt tunnustatud; rõhutab, et olulist kultuuriväärtust omava Euroopa tööstuspärandi arendamine võib tuua kasu ka teisejärgulistele sihtkohtadele ning aidata kaasa jätkusuutlikuma, mitmekesisema ja ühtlasemalt jaotunud turismisektori saavutamisele Euroopas tööstusobjektide säilitamise, ümberkujundamise ja taastamise kaudu;

| 45. | on seisukohal, et maa- ja taluturismi tuleb piisavalt toetada, sest need on sektorid, mis aitavad parandada elukvaliteeti, mitmekesistada maapiirkondade majandust ja sissetulekuallikaid, luua nendes piirkondades töökohti, muuta elanikkonna paikseks ja vältida seega sealse rahvaarvu vähenemist ning luua otsese seose traditsiooniliste, mahe- ja loodustoidukaupade edendamisega; märgib, et selleks on oluline tagada nendes piirkondades täielik juurdepääs transpordivõrgule ning interneti- ja IT-infrastruktuurile; on veendunud, et see aitab saavutada eesmärki edendada uusi turismivorme, pikendada turismihooaegasid ning jaotada turismitegevust nende piirkondade vahel, kus turismi osakaal on suur, ja nende piirkondade vahel, mille turismipotentsiaal on tugev, kuid piisavalt rakendamata; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et maa- ja taluturismi tuleb piisavalt toetada, sest need on sektorid, mis aitavad parandada elukvaliteeti, mitmekesistada maapiirkondade majandust ja sissetulekuallikaid, luua nendes piirkondades töökohti, muuta elanikkonna paikseks ja vältida seega sealse rahvaarvu vähenemist ning luua otsese seose traditsiooniliste, mahe- ja loodustoidukaupade edendamisega; märgib, et selleks on oluline tagada nendes piirkondades täielik juurdepääs transpordivõrgule ning interneti- ja IT-infrastruktuurile; on veendunud, et see aitab saavutada eesmärki edendada uusi turismivorme, pikendada turismihooaegasid ning jaotada turismitegevust nende piirkondade vahel, kus turismi osakaal on suur, ja nende piirkondade vahel, mille turismipotentsiaal on tugev, kuid piisavalt rakendamata;

| 46. | on seisukohal, et tuleb parandada põllumajandustootjate turustustegevust ja juurdepääsu kohalikule turule, et võimaldada toitlustussektori ettevõtjatel osta neile vajalikku kohalikku toodangut lihtsamalt; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et tuleb parandada põllumajandustootjate turustustegevust ja juurdepääsu kohalikule turule, et võimaldada toitlustussektori ettevõtjatel osta neile vajalikku kohalikku toodangut lihtsamalt;

| 47. | juhib tähelepanu sellele, kuidas loodusturism aitab kaasa sektori säästvale arengule; peab oluliseks keskenduda rahvusparkidele ja kaitsealadele, et muuta need turistidele rohkem ligipääsetavaks, sealhulgas keskkonnapärandi ja kohaliku bioloogilise mitmekesisuse alaste riikidevaheliste marsruutide arendamise kaudu; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu sellele, kuidas loodusturism aitab kaasa sektori säästvale arengule; peab oluliseks keskenduda rahvusparkidele ja kaitsealadele, et muuta need turistidele rohkem ligipääsetavaks, sealhulgas keskkonnapärandi ja kohaliku bioloogilise mitmekesisuse alaste riikidevaheliste marsruutide arendamise kaudu;

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et uute siseveeteede arendamine võib kaasa aidata kultuuri-, loodus- ja puhketurismi säästvale arengule; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu sellele, et uute siseveeteede arendamine võib kaasa aidata kultuuri-, loodus- ja puhketurismi säästvale arengule;

| 49. | tuletab meelde, et kultuuri, hariduse, noorte ja spordiga seotud reisimine on muutumas üha populaarsemaks, ning kutsub seetõttu liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles toetama selliseid turismivorme, olles paindlikumad ja kohanedes demograafilistest muutustest tulenevate uute tarbijatüüpidega, et arvestada uute turismivormidega, mis vastavad tarbijate väljendatud ootustele; juhib tähelepanu sellele, kui suur on spordi osatähtsus turismi edendamisel, sest üritustele sõidavad nii pealtvaatajad kui ka osalejad, ning nõuab konkreetsete poliitikameetmete võtmist, et edendada ja toetada sporditurismi; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et kultuuri, hariduse, noorte ja spordiga seotud reisimine on muutumas üha populaarsemaks, ning kutsub seetõttu liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles toetama selliseid turismivorme, olles paindlikumad ja kohanedes demograafilistest muutustest tulenevate uute tarbijatüüpidega, et arvestada uute turismivormidega, mis vastavad tarbijate väljendatud ootustele; juhib tähelepanu sellele, kui suur on spordi osatähtsus turismi edendamisel, sest üritustele sõidavad nii pealtvaatajad kui ka osalejad, ning nõuab konkreetsete poliitikameetmete võtmist, et edendada ja toetada sporditurismi;

| 50. | kutsub komisjoni üles edendama valdkonnaülest ühenduse algatust turismi keskkonnamõju kohta, pöörates erilist tähelepanu Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele, jäätmemajandusele, energia- ja veesäästule, tervislikule toitumisele ning maa ja loodusvarade kasutamisele, et levitada teavet ja kasulikke materjale, suurendada üldsuse teadlikkust ning vähendada turismi mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles edendama valdkonnaülest ühenduse algatust turismi keskkonnamõju kohta, pöörates erilist tähelepanu Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele, jäätmemajandusele, energia- ja veesäästule, tervislikule toitumisele ning maa ja loodusvarade kasutamisele, et levitada teavet ja kasulikke materjale, suurendada üldsuse teadlikkust ning vähendada turismi mõju keskkonnale;

| 51. | tervitab turismitööstuse vabatahtlikke pingutusi, et mõista ja vähendada turismi mõju keskkonnale ja sihtkohtadele, näiteks osaliselt ELi rahastatud Travelife’i jätkusuutlikkuse süsteem, mis on innovaatiline kava, millega aidatakse tarbijatel teha säästvaid valikuid ning tööstusharul mõista ja juhtida selle mõju tarneahelale; |
| --- | --- |

51.

tervitab turismitööstuse vabatahtlikke pingutusi, et mõista ja vähendada turismi mõju keskkonnale ja sihtkohtadele, näiteks osaliselt ELi rahastatud Travelife’i jätkusuutlikkuse süsteem, mis on innovaatiline kava, millega aidatakse tarbijatel teha säästvaid valikuid ning tööstusharul mõista ja juhtida selle mõju tarneahelale;

| 52. | julgustab komisjoni toetama VKEde turismialaseid innovaatilisi algatusi ning säilitama ja parandama rikkalikku bioloogilist mitmekesisust, edendades ökoturismi; |
| --- | --- |

52.

julgustab komisjoni toetama VKEde turismialaseid innovaatilisi algatusi ning säilitama ja parandama rikkalikku bioloogilist mitmekesisust, edendades ökoturismi;

| 53. | kutsub komisjoni üles uurima võimalust seada sisse vastutustundliku ja säästva Euroopa turismi päev, mil kõikides liikmesriikides korraldatakse turismi elujõuliste vormide ja turistide vastutustundliku käitumise edendamiseks teabekohtumisi; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles uurima võimalust seada sisse vastutustundliku ja säästva Euroopa turismi päev, mil kõikides liikmesriikides korraldatakse turismi elujõuliste vormide ja turistide vastutustundliku käitumise edendamiseks teabekohtumisi;

| 54. | rõhutab kliimamuutuste suurt mõju Euroopa turismipiirkondadele, eriti kõige haavatavamatele ning eelkõige rannikupiirkondadele, saartele ja mägipiirkondadele; on seisukohal, et selle takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleks koostada strateegiad, muu hulgas ergutades innovatsiooni ja turismiteenuste mitmekesistamist, tõhustades looduslike ohtude ennetamise ja leevendamise poliitikat, kohandades infrastruktuuri, ennetades veepuuduse mõju ning säilitades asjaomaste piirkondade loomastiku, taimestiku ja maastiku püsivuse; |
| --- | --- |

54.

rõhutab kliimamuutuste suurt mõju Euroopa turismipiirkondadele, eriti kõige haavatavamatele ning eelkõige rannikupiirkondadele, saartele ja mägipiirkondadele; on seisukohal, et selle takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleks koostada strateegiad, muu hulgas ergutades innovatsiooni ja turismiteenuste mitmekesistamist, tõhustades looduslike ohtude ennetamise ja leevendamise poliitikat, kohandades infrastruktuuri, ennetades veepuuduse mõju ning säilitades asjaomaste piirkondade loomastiku, taimestiku ja maastiku püsivuse;

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et rannikupiirkonnad on Euroopas põhiline turismisihtkoht ning seetõttu tuleb hoolikalt silmas pidada rannikualade ruumilist planeerimist, ulatusliku linnastumisega kaasnevaid ohtusid ja vajadust säilitada rannikualade, nende pärandi ja turismiteenuste infrastruktuuri kvaliteet ja püsivus; rõhutab vajadust investeerida piisavalt ranniku-, saare- ja mereturismi strateegiasse, et kaitsta Euroopa rannikuala erosiooni eest, säilitada selle keskkonna- ja loomastikupärandit ning parandada veekvaliteeti, eesmärgiga arendada säästvat ja kvaliteetset ranna- ja allveeturismi; tervitab sellega seoses komisjoni algatust töötada välja säästva ranniku- ja mereturismi strateegia ning nõuab, et töötataks välja sarnased eristrateegiad saarte, mägipiirkondade ja teiste haavatavate piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu sellele, et rannikupiirkonnad on Euroopas põhiline turismisihtkoht ning seetõttu tuleb hoolikalt silmas pidada rannikualade ruumilist planeerimist, ulatusliku linnastumisega kaasnevaid ohtusid ja vajadust säilitada rannikualade, nende pärandi ja turismiteenuste infrastruktuuri kvaliteet ja püsivus; rõhutab vajadust investeerida piisavalt ranniku-, saare- ja mereturismi strateegiasse, et kaitsta Euroopa rannikuala erosiooni eest, säilitada selle keskkonna- ja loomastikupärandit ning parandada veekvaliteeti, eesmärgiga arendada säästvat ja kvaliteetset ranna- ja allveeturismi; tervitab sellega seoses komisjoni algatust töötada välja säästva ranniku- ja mereturismi strateegia ning nõuab, et töötataks välja sarnased eristrateegiad saarte, mägipiirkondade ja teiste haavatavate piirkondade jaoks;

| 56. | kinnitab veel kord rannaturismi kui mõnede Euroopa rannikupiirkondade eripära tähtsust; kutsub komisjoni üles uurima, kas direktiiv 2006/123/EÜ mõjutab negatiivselt selle sektori VKEsid, ning esitama vajaduse korral ettepanekuid meetmete kohta, et leevendada seda mõju ja tagada, et selle kutsekategooria eripära võetakse direktiivi kohaldamisel arvesse; kutsub lisaks liikmesriike üles kaaluma koostöös pädevate asutustega kompensatsioonimeetmete kasutuselevõtmist, et leevendada turismioperaatorite kahjusid, mis tekkisid uute õigusaktide kehtestamisega, millega nad kaotavad omandatud õigused ja millega kaasnevad kahjud seoses rajatiste renoveerimiseks tehtud amortiseerimata investeeringutega või vastavuse tagamisega varem kehtinud õigusaktidega; on seisukohal, et kõnealused meetmed on vajalikud, et kaitsta operaatorite tehtud investeeringuid ja parandada klientidele pakutavate teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

56.

kinnitab veel kord rannaturismi kui mõnede Euroopa rannikupiirkondade eripära tähtsust; kutsub komisjoni üles uurima, kas direktiiv 2006/123/EÜ mõjutab negatiivselt selle sektori VKEsid, ning esitama vajaduse korral ettepanekuid meetmete kohta, et leevendada seda mõju ja tagada, et selle kutsekategooria eripära võetakse direktiivi kohaldamisel arvesse; kutsub lisaks liikmesriike üles kaaluma koostöös pädevate asutustega kompensatsioonimeetmete kasutuselevõtmist, et leevendada turismioperaatorite kahjusid, mis tekkisid uute õigusaktide kehtestamisega, millega nad kaotavad omandatud õigused ja millega kaasnevad kahjud seoses rajatiste renoveerimiseks tehtud amortiseerimata investeeringutega või vastavuse tagamisega varem kehtinud õigusaktidega; on seisukohal, et kõnealused meetmed on vajalikud, et kaitsta operaatorite tehtud investeeringuid ja parandada klientidele pakutavate teenuste kvaliteeti;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama sadamainfrastruktuuri arendamist tervikliku merenduspoliitika raames, et kohandada sadamaterminale piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele ning tagada ühendused teiste transpordiliikidega ja turismiteenustega sisemaal, sest see on väga oluline reisijate meretranspordi, kruiisiturismi ja väikelaevaturismi jaoks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kõiki võimalikke piiranguid kõrvaldama; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama sadamainfrastruktuuri arendamist tervikliku merenduspoliitika raames, et kohandada sadamaterminale piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele ning tagada ühendused teiste transpordiliikidega ja turismiteenustega sisemaal, sest see on väga oluline reisijate meretranspordi, kruiisiturismi ja väikelaevaturismi jaoks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kõiki võimalikke piiranguid kõrvaldama;

| 58. | märgib, et demograafilised muutused Euroopas toovad kaasa tervishoiuturismi ja eelkõige spaaturismi pideva kasvu; palub komisjonil spaaturismiga seotud küsimusi käsitlevaid mitmesugused ühenduse õigusnorme arvesse võttes kaaluda võimalust esitada terviklik seadusandlik ettepanek spaaturismi kohta, et kehtestada sektorile reguleeritud sisemine struktuur, edendades selle konkurentsivõimet ja täpsustades viivitamata, et liikmesriikides tegutsevad spaaettevõtjad, olles tervishoiuteenuste pakkujad, ei kuulu direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisalasse; rõhutab piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlevate uute õigusaktide olulisust ja on seisukohal, et need tuleb jõustada, järgides rangelt uue õigusraamistikuga kehtestatud kriteeriume ja tingimusi, et tagada täielikult nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

58.

märgib, et demograafilised muutused Euroopas toovad kaasa tervishoiuturismi ja eelkõige spaaturismi pideva kasvu; palub komisjonil spaaturismiga seotud küsimusi käsitlevaid mitmesugused ühenduse õigusnorme arvesse võttes kaaluda võimalust esitada terviklik seadusandlik ettepanek spaaturismi kohta, et kehtestada sektorile reguleeritud sisemine struktuur, edendades selle konkurentsivõimet ja täpsustades viivitamata, et liikmesriikides tegutsevad spaaettevõtjad, olles tervishoiuteenuste pakkujad, ei kuulu direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisalasse; rõhutab piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlevate uute õigusaktide olulisust ja on seisukohal, et need tuleb jõustada, järgides rangelt uue õigusraamistikuga kehtestatud kriteeriume ja tingimusi, et tagada täielikult nõuetekohane rakendamine;

| 59. | rõhutab nn ostuturismi majanduslikku tähtsust; rõhutab, et kõnealune turismivorm on suurele osale turistidest üks peamisi põhjuseid, et viibida puhkusel ELis, mille ettevõtjad ja kaubamärgid on luksussektoris juhtival kohal ülemaailmselt; märgib, et tegemist on küll kiiresti kasvava sektoriga, kuid Euroopa Liidule pakuvad tugevat konkurentsi muud rahvusvahelised turismisihtkohad, mis võimaldavad näiteks sooritada oste maksuvabalt või käibemaksutagastust; soovitab seetõttu töötada koostöös luksussektori ja turismispetsialistidega välja uued meetmed ja teenused, mis võimaldavad ELil säilitada oma atraktiivsust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

59.

rõhutab nn ostuturismi majanduslikku tähtsust; rõhutab, et kõnealune turismivorm on suurele osale turistidest üks peamisi põhjuseid, et viibida puhkusel ELis, mille ettevõtjad ja kaubamärgid on luksussektoris juhtival kohal ülemaailmselt; märgib, et tegemist on küll kiiresti kasvava sektoriga, kuid Euroopa Liidule pakuvad tugevat konkurentsi muud rahvusvahelised turismisihtkohad, mis võimaldavad näiteks sooritada oste maksuvabalt või käibemaksutagastust; soovitab seetõttu töötada koostöös luksussektori ja turismispetsialistidega välja uued meetmed ja teenused, mis võimaldavad ELil säilitada oma atraktiivsust ja konkurentsivõimet;

| 60. | rõhutab vajadust edendada ELis ja kogu maailmas Euroopa äriturismi, arvestades selle majanduslikku olulisust teatavate Euroopa piirkondade jaoks ning nende teenuste hulka, mis on seotud messide, näituste, konverentside ja muude ametialaste ürituste vastuvõtu ja korraldamisega (majutus, toitlustus, kaubandus, transport, teabevahetus- ja üritusi korraldavad agentuurid jne); |
| --- | --- |

60.

rõhutab vajadust edendada ELis ja kogu maailmas Euroopa äriturismi, arvestades selle majanduslikku olulisust teatavate Euroopa piirkondade jaoks ning nende teenuste hulka, mis on seotud messide, näituste, konverentside ja muude ametialaste ürituste vastuvõtu ja korraldamisega (majutus, toitlustus, kaubandus, transport, teabevahetus- ja üritusi korraldavad agentuurid jne);

| 61. | tuletab meelde, et eetiliselt vastutustundliku turismi saavutamine on eesmärk, mida ei saa tähelepanuta jätta; pooldab Maailma Turismiorganisatsiooni koostatud eetikakoodeksit ning usub, et komisjon ja liikmesriigid võtavad selle peatselt vastu; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle laiendada liikmesriikide riiklikku jurisdiktsiooni välisriikides toime pandud alaealiste seksuaalse kuritarvitamise suhtes, karistades seega seksiturismi eest; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde, et eetiliselt vastutustundliku turismi saavutamine on eesmärk, mida ei saa tähelepanuta jätta; pooldab Maailma Turismiorganisatsiooni koostatud eetikakoodeksit ning usub, et komisjon ja liikmesriigid võtavad selle peatselt vastu; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle laiendada liikmesriikide riiklikku jurisdiktsiooni välisriikides toime pandud alaealiste seksuaalse kuritarvitamise suhtes, karistades seega seksiturismi eest;

Turism kõikide jaoks

| 62. | rõhutab, et turismitegevusele iseloomulik hooajalisus võib olla töö ja töötingimustega seotud ebakindluse allikaks; nõuab seetõttu, et töötataks välja hooajatöötajate toetamisele suunatud konkreetne poliitika, mis hõlmab eelkõige meetmeid turismihooaja pikendamiseks turismitegevuse mitmekesistamise teel; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et turismitegevusele iseloomulik hooajalisus võib olla töö ja töötingimustega seotud ebakindluse allikaks; nõuab seetõttu, et töötataks välja hooajatöötajate toetamisele suunatud konkreetne poliitika, mis hõlmab eelkõige meetmeid turismihooaja pikendamiseks turismitegevuse mitmekesistamise teel;

| 63. | kutsub komisjoni üles koostama kava, et edendada turismis järkjärgulist hooajalisuse vähendamist; julgustab sellega seoses komisjoni toetuma ettevalmistava meetme „Calypso” siiani positiivsetele tulemustele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seda meedet jätkama, võimaldades ebasoodsas olukorras inimestele, nagu eakatele, puudega inimestele, noortele ja madala sissetulekuga peredele lihtsamat juurdepääsu puhkusele, eelkõige madalhooajal ja riikidevahelise reisimise puhul; nõuab sellega seoses, et füüsilise juurdepääsu, asjakohaste teenuste ja usaldusväärse teabega seonduvat kavandataks täiendavalt ja lisataks turismitoodetesse; leiab, et inspiratsiooni on võimalik saada arvukatest olemasolevatest headest tavadest, millega rõhutatakse lihtsa juurdepääsu ja võimestamise tähtsust; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles koostama kava, et edendada turismis järkjärgulist hooajalisuse vähendamist; julgustab sellega seoses komisjoni toetuma ettevalmistava meetme „Calypso” siiani positiivsetele tulemustele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seda meedet jätkama, võimaldades ebasoodsas olukorras inimestele, nagu eakatele, puudega inimestele, noortele ja madala sissetulekuga peredele lihtsamat juurdepääsu puhkusele, eelkõige madalhooajal ja riikidevahelise reisimise puhul; nõuab sellega seoses, et füüsilise juurdepääsu, asjakohaste teenuste ja usaldusväärse teabega seonduvat kavandataks täiendavalt ja lisataks turismitoodetesse; leiab, et inspiratsiooni on võimalik saada arvukatest olemasolevatest headest tavadest, millega rõhutatakse lihtsa juurdepääsu ja võimestamise tähtsust;

| 64. | rõhutab, kui tähtis on tagada puudega inimesi käsitleva Euroopa uue strateegia raames puudega inimestele juurdepääs mitte ainult transpordile, vaid ka majutusele ja toitlustusele, kõigile kättesaadavale teabele ja turismiteenustele üldiselt; rõhutab, et meetmete võtmise järel tuleks esitada selget teavet; kutsub komisjoni üles tagama, et kõigile kindlustatakse juurdepääs turismiga seotud mis tahes toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, kui tähtis on tagada puudega inimesi käsitleva Euroopa uue strateegia raames puudega inimestele juurdepääs mitte ainult transpordile, vaid ka majutusele ja toitlustusele, kõigile kättesaadavale teabele ja turismiteenustele üldiselt; rõhutab, et meetmete võtmise järel tuleks esitada selget teavet; kutsub komisjoni üles tagama, et kõigile kindlustatakse juurdepääs turismiga seotud mis tahes toodetele ja teenustele;

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama kultuurilise, ajaloolise või keskkonnaalase tähtsusega paikade taastamise, säilitamise ja kaitsmise programmide rakendamist eesmärgiga soodustada turistide paremat juurdepääsu; ergutab noorte vabatahtlike osalemist nendes programmides nii 2011. aastal, mis on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta, kui ka edaspidi; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama kultuurilise, ajaloolise või keskkonnaalase tähtsusega paikade taastamise, säilitamise ja kaitsmise programmide rakendamist eesmärgiga soodustada turistide paremat juurdepääsu; ergutab noorte vabatahtlike osalemist nendes programmides nii 2011. aastal, mis on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta, kui ka edaspidi;

| 66. | palub komisjonil soodustada ka niinimetatud vastastikust turismi (Visiting Friends and Relatives – VFR, sõprade ja sugulaste külastamine), mis on oluline viis Euroopa kultuuriintegratsiooni tõhustamiseks; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil soodustada ka niinimetatud vastastikust turismi (Visiting Friends and Relatives – VFR, sõprade ja sugulaste külastamine), mis on oluline viis Euroopa kultuuriintegratsiooni tõhustamiseks;

Turism ja ressursid

| 67. | kutsub komisjoni üles turismi konkurentsivõime tugevdamiseks ette nähtud eri peadirektoraatide hallatavaid rahalisi vahendeid kooskõlastama, nende kasutust laiendama, nähtavust suurendama ning nõuetekohast kasutamist kontrollima, pidades eriti silmas selliseid vahendeid nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Kalandusfond; on seisukohal, et eelarvepiiranguid silmas pidades on oluline luua sünergia olemasolevate eri rahastamisvahendite vahel, mida tuleb kohandada vastavalt turismisektori ja klientuuri muutustele, turismialaste tegevuste mitmekesistamisele ja kohaliku arengu vajadustele; palub lisaks komisjonil välja töötada selged juhised turismiga seotud projektidele saadaoleva rahalise toetuse kohta ning luua hõlpsasti ligipääsetav peadirektoraatide vaheline andmebaas, et suurendada teadlikkust ning anda rohkem teavet ELi kaasrahastatavate turismiprojektide kohta; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles turismi konkurentsivõime tugevdamiseks ette nähtud eri peadirektoraatide hallatavaid rahalisi vahendeid kooskõlastama, nende kasutust laiendama, nähtavust suurendama ning nõuetekohast kasutamist kontrollima, pidades eriti silmas selliseid vahendeid nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Kalandusfond; on seisukohal, et eelarvepiiranguid silmas pidades on oluline luua sünergia olemasolevate eri rahastamisvahendite vahel, mida tuleb kohandada vastavalt turismisektori ja klientuuri muutustele, turismialaste tegevuste mitmekesistamisele ja kohaliku arengu vajadustele; palub lisaks komisjonil välja töötada selged juhised turismiga seotud projektidele saadaoleva rahalise toetuse kohta ning luua hõlpsasti ligipääsetav peadirektoraatide vaheline andmebaas, et suurendada teadlikkust ning anda rohkem teavet ELi kaasrahastatavate turismiprojektide kohta;

| 68. | rõhutab, et turismil peaks 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames olema ühtekuuluvuspoliitikas jätkuvalt tähtis roll; nõuab, et järgmiste finantsperspektiivide ja struktuurifondide määruste prioriteedid hõlmaksid halvas seisundis turismipiirkondade taastamist eesmärgiga tagada nende konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et turismil peaks 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames olema ühtekuuluvuspoliitikas jätkuvalt tähtis roll; nõuab, et järgmiste finantsperspektiivide ja struktuurifondide määruste prioriteedid hõlmaksid halvas seisundis turismipiirkondade taastamist eesmärgiga tagada nende konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus;

| 69. | ergutab ühtlasi liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke organeid täielikult ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ning teistest ühenduse, riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vahenditest pakutavaid kutsekoolituse võimalusi; peab oluliseks teadvustada liikmesriikidele ja muudele organitele, et nad peaksid välja töötama spetsiaalsed turismialased pakkumismenetlused vastavalt struktuurifondides ette nähtud prioriteetidele; |
| --- | --- |

69.

ergutab ühtlasi liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke organeid täielikult ära kasutama Euroopa Sotsiaalfondi ning teistest ühenduse, riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vahenditest pakutavaid kutsekoolituse võimalusi; peab oluliseks teadvustada liikmesriikidele ja muudele organitele, et nad peaksid välja töötama spetsiaalsed turismialased pakkumismenetlused vastavalt struktuurifondides ette nähtud prioriteetidele;

| 70. | palub luua 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames spetsiaalse turismiprogrammi, mis on suunatud eelkõige mikroettevõtjatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ergutades ettevõtjate vahelisi partnerlusi ning avaliku ja erasektori vahelisi partnerlusi seoses üleeuroopaliste turismiprojektidega, ning samas julgustab VKEsid sellesse sektorisse investeerima; |
| --- | --- |

70.

palub luua 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames spetsiaalse turismiprogrammi, mis on suunatud eelkõige mikroettevõtjatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ergutades ettevõtjate vahelisi partnerlusi ning avaliku ja erasektori vahelisi partnerlusi seoses üleeuroopaliste turismiprojektidega, ning samas julgustab VKEsid sellesse sektorisse investeerima;

| 71. | nõuab kindlalt, et tuleb tagada turismisektori katseprojektide toetamise jätkamine pärast 2011. aastat, ning vajadusel hinnata uusi projekte, et aidata kaasa uue strateegia rakendamisele; |
| --- | --- |

71.

nõuab kindlalt, et tuleb tagada turismisektori katseprojektide toetamise jätkamine pärast 2011. aastat, ning vajadusel hinnata uusi projekte, et aidata kaasa uue strateegia rakendamisele;

Teised turismisektori jaoks olulised küsimused

| 72. | märgib, et turismiettevõtjad vajavad pakkumis- ja nõudlusstruktuuri pikaajaliseks kavandamiseks ja turismisihtkohtade väljaarendamiseks võrreldavaid ja kvaliteetseid statistilisi andmeid; palub seepärast komisjonil tagada oma võimaluste piires nende andmete kättesaadavus kogu Euroopas; väljendab sügavat kahetsust asjaolu üle, et maa- ja taluturismi kohta ei koostata ametlikku statistikat ning kogu kättesaadav teave põhineb hinnangutel; väljendab heameelt turismialaste sotsiaalsete ja majanduslike teadmiste baasi suurendamiseks kavandatud meetmete üle, mille puhul tuleks igati vältida täiendavat finants- ja halduskoormust; |
| --- | --- |

72.

märgib, et turismiettevõtjad vajavad pakkumis- ja nõudlusstruktuuri pikaajaliseks kavandamiseks ja turismisihtkohtade väljaarendamiseks võrreldavaid ja kvaliteetseid statistilisi andmeid; palub seepärast komisjonil tagada oma võimaluste piires nende andmete kättesaadavus kogu Euroopas; väljendab sügavat kahetsust asjaolu üle, et maa- ja taluturismi kohta ei koostata ametlikku statistikat ning kogu kättesaadav teave põhineb hinnangutel; väljendab heameelt turismialaste sotsiaalsete ja majanduslike teadmiste baasi suurendamiseks kavandatud meetmete üle, mille puhul tuleks igati vältida täiendavat finants- ja halduskoormust;

| 73. | nõuab, et komisjon esitaks 2011. aasta septembriks seadusandliku ettepaneku reisipakettide direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamiseks, et tagada tarbijatele ja sektori ettevõtjatele selge õigusraamistik nii tavalistes kui ka eriolukordades, mis on tingitud näiteks teatud kliima- ja loodusnähtustest või poliitilistest küsimustest; rõhutab, et kogu reisipakettide kontseptsioon on ammu aegunud ning nõuab tungivalt, komisjoni muudaks nimetatud õigusakti läbivaatamise käigus nii, et see oleks kohaldatav kõigile turismiteenuseid pakkuvatele osapooltele; rõhutab, et seejuures tuleb prioriteetideks seada tarbijale pakutavate teenuste kvaliteet ja aus konkurents; |
| --- | --- |

73.

nõuab, et komisjon esitaks 2011. aasta septembriks seadusandliku ettepaneku reisipakettide direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamiseks, et tagada tarbijatele ja sektori ettevõtjatele selge õigusraamistik nii tavalistes kui ka eriolukordades, mis on tingitud näiteks teatud kliima- ja loodusnähtustest või poliitilistest küsimustest; rõhutab, et kogu reisipakettide kontseptsioon on ammu aegunud ning nõuab tungivalt, komisjoni muudaks nimetatud õigusakti läbivaatamise käigus nii, et see oleks kohaldatav kõigile turismiteenuseid pakkuvatele osapooltele; rõhutab, et seejuures tuleb prioriteetideks seada tarbijale pakutavate teenuste kvaliteet ja aus konkurents;

| 74. | rõhutab, et see annab võimaluse liikmesriikides järk-järgult ühtlustada turismisektoris kehtiv madalam käibemaksumäär ning see on vajalik tingimus läbipaistvaks konkurentsiks nii ELi turismiettevõtjate vahel kui ka kolmandate riikidega; väljendab sellega seoses heameelt arutelu üle, mis algatati käibemaksu tulevikku käsitleva rohelise raamatu avaldamisega; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et see annab võimaluse liikmesriikides järk-järgult ühtlustada turismisektoris kehtiv madalam käibemaksumäär ning see on vajalik tingimus läbipaistvaks konkurentsiks nii ELi turismiettevõtjate vahel kui ka kolmandate riikidega; väljendab sellega seoses heameelt arutelu üle, mis algatati käibemaksu tulevikku käsitleva rohelise raamatu avaldamisega;

| 75. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse negatiivseid tagajärgi, mille toob kaasa süvenev suundumus tõsta Euroopa Liitu või liikmesriikide piires reisivatele turistidele kehtestatud makse, nagu kütusemaks, kindlustus-, lennujaama-, linna- ja sadamamaksud, eriti madalhooajal; rõhutab, et kui turismile kehtestatakse täiendav maks, tuleb see nõuetekohaselt avaldada, et suurendada turistide ja operaatorite teadlikkust; |
| --- | --- |

75.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse negatiivseid tagajärgi, mille toob kaasa süvenev suundumus tõsta Euroopa Liitu või liikmesriikide piires reisivatele turistidele kehtestatud makse, nagu kütusemaks, kindlustus-, lennujaama-, linna- ja sadamamaksud, eriti madalhooajal; rõhutab, et kui turismile kehtestatakse täiendav maks, tuleb see nõuetekohaselt avaldada, et suurendada turistide ja operaatorite teadlikkust;

| 76. | kutsub Euroopa Liidu Nõukogu üles võtma kiiremini vastu ettepanek võtta vastu direktiiv reisibüroode suhtes kohaldatava käibemaksu erikorra ajakohastamise kohta, nähes ette vabatahtliku mehhanismi kasutuselevõtu, mis võimaldab kõrvaldada konkurentsimoonutused sektori eri kategooriate ettevõtjate vahel, kuna riiklike õigusaktide erinevused põhjustavad praegu tõsiseid tagajärgi; |
| --- | --- |

76.

kutsub Euroopa Liidu Nõukogu üles võtma kiiremini vastu ettepanek võtta vastu direktiiv reisibüroode suhtes kohaldatava käibemaksu erikorra ajakohastamise kohta, nähes ette vabatahtliku mehhanismi kasutuselevõtu, mis võimaldab kõrvaldada konkurentsimoonutused sektori eri kategooriate ettevõtjate vahel, kuna riiklike õigusaktide erinevused põhjustavad praegu tõsiseid tagajärgi;

| 77. | rõhutab, et vaja on aktiivset konkurentsipoliitikat, mille raames teostataks järelevalvet sektori koondumise suundumuste ja turgu valitsevate seisundite kuritarvitamise üle; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et vaja on aktiivset konkurentsipoliitikat, mille raames teostataks järelevalvet sektori koondumise suundumuste ja turgu valitsevate seisundite kuritarvitamise üle;

| 78. | palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks tervikliku turismistrateegia, millega järgitakse ja täiendatakse praegust strateegiat ja selle rakenduskava; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks tervikliku turismistrateegia, millega järgitakse ja täiendatakse praegust strateegiat ja selle rakenduskava;

| 79. | on seisukohal, et parlamendis tuleks luua turismi käsitlev spetsiaalne tehniline töörühm eesmärgiga täpselt jälgida komisjoni kavandatud meetmete ja parlamendi ettepanekute rakendamist; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et parlamendis tuleks luua turismi käsitlev spetsiaalne tehniline töörühm eesmärgiga täpselt jälgida komisjoni kavandatud meetmete ja parlamendi ettepanekute rakendamist;

*

* *

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

80.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 384, 31.12.1986, lk 60.

(2)  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(4)  ELT L 116, 9.5.2009, lk 18.

(5)  ELT L 198, 30.7.2009, lk 57.

(6)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

(7)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 325.

(8)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 184.

(9)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0057.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/54

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa liiklusohutus

P7_TA(2011)0408

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (2010/2235(INI))

2013/C 56 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (KOM(2009)0279); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (KOM(2009)0279);

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (KOM(2011)0144); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (KOM(2011)0144);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (KOM(2010)0389); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (KOM(2010)0389);

| — | võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. detsembri 2010. aasta järeldusi komisjoni teatise „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (16951/10) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. detsembri 2010. aasta järeldusi komisjoni teatise „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (16951/10) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni hindamisuuringut 3. liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni hindamisuuringut 3. liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (RK 296/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (RK 296/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Euroopa kui liiklusohutusala” (MSK 539/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Euroopa kui liiklusohutusala” (MSK 539/2011);

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. mai 2010. aasta resolutsiooni nr 64/255 liiklusohutuse suurendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. mai 2010. aasta resolutsiooni nr 64/255 liiklusohutuse suurendamise kohta;

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamine Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra: jagatud vastutus (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamine Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra: jagatud vastutus (2);

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine (3);

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (4);

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest kehtestatud karistuste kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest kehtestatud karistuste kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0264/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0264/2011),

| A. | arvestades, et 2009. aastal hukkus Euroopa Liidus maanteeliikluses üle 35 000 inimese ning rohkem kui 1 500 000 inimest sai vigastada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aastal hukkus Euroopa Liidus maanteeliikluses üle 35 000 inimese ning rohkem kui 1 500 000 inimest sai vigastada;

| B. | arvestades, et statistika järgi tuleb iga surmaga lõppenud liiklusõnnetuse kohta neli püsivate vigastuste, kümme raskete vigastuste ja 40 kergete vigastustega lõppenud liiklusõnnetust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et statistika järgi tuleb iga surmaga lõppenud liiklusõnnetuse kohta neli püsivate vigastuste, kümme raskete vigastuste ja 40 kergete vigastustega lõppenud liiklusõnnetust;

| C. | arvestades, et liiklusõnnetuste sotsiaalset maksumust hinnatakse 130 miljardile eurole aastas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liiklusõnnetuste sotsiaalset maksumust hinnatakse 130 miljardile eurole aastas;

| D. | arvestades, et 3. tegevusprogrammis seatud eesmärki – vähendada liiklusõnnetuste ohvrite arvu Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra – ei täidetud, ehkki liikluses hukkunute arv vähenes tunduvalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 3. tegevusprogrammis seatud eesmärki – vähendada liiklusõnnetuste ohvrite arvu Euroopa Liidus 2010. aastaks poole võrra – ei täidetud, ehkki liikluses hukkunute arv vähenes tunduvalt;

| E. | arvestades, et ELis valitseb endiselt suhteliselt suur ühiskondlik sallivus liiklusõnnetuste suhtes ning maanteeliiklus nõuab igal aastal umbes sama palju ohvreid kui 250 keskmise suurusega reisilennuki allakukkumine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis valitseb endiselt suhteliselt suur ühiskondlik sallivus liiklusõnnetuste suhtes ning maanteeliiklus nõuab igal aastal umbes sama palju ohvreid kui 250 keskmise suurusega reisilennuki allakukkumine;

| F. | arvestades, et ühelt poolt on tarvis teha üha suuremaid pingutusi, et vähendada veelgi liiklusõnnetuste ohvrite arvu, ja teiselt poolt tuleb hoolitseda selle eest, et ohvrite koguarvu vähenemine ei tekitaks ükskõiksust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühelt poolt on tarvis teha üha suuremaid pingutusi, et vähendada veelgi liiklusõnnetuste ohvrite arvu, ja teiselt poolt tuleb hoolitseda selle eest, et ohvrite koguarvu vähenemine ei tekitaks ükskõiksust;

| G. | arvestades, et liiklusohutus on kogu ühiskonna kohustus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liiklusohutus on kogu ühiskonna kohustus;

| H. | arvestades, et 3. tegevusprogrammis kavandatud meetmetest on täielikult ellu viidud ainult 27,5 %, ning arvestades, et seetõttu on vaja tunduvalt ambitsioonikamaid eesmärke ja meetmeid, et suurendada liiklusohutust rohkem, kui komisjon seni on ette pannud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 3. tegevusprogrammis kavandatud meetmetest on täielikult ellu viidud ainult 27,5 %, ning arvestades, et seetõttu on vaja tunduvalt ambitsioonikamaid eesmärke ja meetmeid, et suurendada liiklusohutust rohkem, kui komisjon seni on ette pannud;

| I. | arvestades, et teaduslikel andmetel põhinevate määruste ja direktiivide õiguslik raamistik ei ole veel ammendatud, ning arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktide rakendamine võib aidata säästa inimelusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teaduslikel andmetel põhinevate määruste ja direktiivide õiguslik raamistik ei ole veel ammendatud, ning arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktide rakendamine võib aidata säästa inimelusid;

| J. | arvestades, et mitmed seadusandlikud meetmed liiklusohutuse suurendamiseks, näiteks direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta, on juba vastu võetud ja jõustuvad lähiaastatel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmed seadusandlikud meetmed liiklusohutuse suurendamiseks, näiteks direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta, on juba vastu võetud ja jõustuvad lähiaastatel;

| K. | arvestades, et komisjon ei esitanud enne liiklusohutuse 3. tegevusprogrammi lõppemist ettepanekut uue tegevusprogrammi kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon ei esitanud enne liiklusohutuse 3. tegevusprogrammi lõppemist ettepanekut uue tegevusprogrammi kohta;

| L. | arvestades, et tõenäosus liikluses surma saada on jalakäijatel iga läbitud kilomeetri kohta üheksa korda suurem kui autosõitjatel, jalgratturitel seitse korda ja mootorratturitel 18 korda suurem; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tõenäosus liikluses surma saada on jalakäijatel iga läbitud kilomeetri kohta üheksa korda suurem kui autosõitjatel, jalgratturitel seitse korda ja mootorratturitel 18 korda suurem;

| M. | arvestades, et umbes 55 % surmaga lõppevatest liiklusõnnetustest toimub maapiirkondade teedel, 36 % linnalistes asulates ja 6 % kiirteedel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et umbes 55 % surmaga lõppevatest liiklusõnnetustest toimub maapiirkondade teedel, 36 % linnalistes asulates ja 6 % kiirteedel;

| N. | arvestades, et kui tööõnnetuste hulka arvata õnnetused, mis toimuvad igapäevastel sõitudel tööle ja töölt tagasi, siis on 60 % surmaga lõppenud tööõnnetustest liiklusõnnetused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kui tööõnnetuste hulka arvata õnnetused, mis toimuvad igapäevastel sõitudel tööle ja töölt tagasi, siis on 60 % surmaga lõppenud tööõnnetustest liiklusõnnetused;

| O. | arvestades, et liikluses hukkunute arv on pidevalt vähenenud, kuid mootorratturite surmaga lõppevate õnnetuste arv püsib muutumatuna ja tõuseb paljudes kohtades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikluses hukkunute arv on pidevalt vähenenud, kuid mootorratturite surmaga lõppevate õnnetuste arv püsib muutumatuna ja tõuseb paljudes kohtades;

| P. | arvestades, et ühistransport on mitu korda ohutum kui erasõidukiga liiklemine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühistransport on mitu korda ohutum kui erasõidukiga liiklemine;

| Q. | arvestades, et veoautode pimeala on jalgratturitele ja jalakäijatele eluohtlik; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et veoautode pimeala on jalgratturitele ja jalakäijatele eluohtlik;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidus on käimas demograafiliste muutuste protsess, mille tõttu erilist tähelepanu tuleb pöörata vanemate inimeste liiklemisvajadustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidus on käimas demograafiliste muutuste protsess, mille tõttu erilist tähelepanu tuleb pöörata vanemate inimeste liiklemisvajadustele;

| S. | arvestades, et tehnilised uuendused, sealhulgas hübriidsõidukite ja elektriliste käivitusmootoritega süsteemide kasutuselevõtt, toovad päästeteenistustele uusi probleeme; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tehnilised uuendused, sealhulgas hübriidsõidukite ja elektriliste käivitusmootoritega süsteemide kasutuselevõtt, toovad päästeteenistustele uusi probleeme;

| T. | arvestades, et üleeuroopaliste, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete rakendamine peab olema hästi kooskõlastatud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et üleeuroopaliste, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete rakendamine peab olema hästi kooskõlastatud;

| U. | arvestades, et maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamist käsitlevas direktiivis 2008/96/EÜ nõutakse liiklusohutuse auditite tegemist ja ohutuse kontrollimist osana maanteede regulaarsest hooldusest; ning arvestades, et see direktiiv kehtib ainult üleeuroopalise transpordivõrgu maanteeinfrastruktuuri kohta, jättes reguleerimata paljud riiklikud ja kohalikud maanteed; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamist käsitlevas direktiivis 2008/96/EÜ nõutakse liiklusohutuse auditite tegemist ja ohutuse kontrollimist osana maanteede regulaarsest hooldusest; ning arvestades, et see direktiiv kehtib ainult üleeuroopalise transpordivõrgu maanteeinfrastruktuuri kohta, jättes reguleerimata paljud riiklikud ja kohalikud maanteed;

| V. | arvestades, et kõigi Euroopa maanteede regulaarne kontrollimine pädevate üksuste poolt kujutab endast olulist tegurit võimalike ohtude ennetamisel maanteedel liiklejatele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kõigi Euroopa maanteede regulaarne kontrollimine pädevate üksuste poolt kujutab endast olulist tegurit võimalike ohtude ennetamisel maanteedel liiklejatele;

| W. | arvestades, et kättesaadavad andmed õnnetuste ja vigastuste põhjuste kohta on liiklusohutuse parandamise seisukohalt elulise tähtsusega, nagu on näidanud ka VERONICA projektid, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kättesaadavad andmed õnnetuste ja vigastuste põhjuste kohta on liiklusohutuse parandamise seisukohalt elulise tähtsusega, nagu on näidanud ka VERONICA projektid,

Alus

| 1. | väljendab heameelt komisjoni käesoleva teatise üle, kuid palub komisjonil oma ettepanekutest 2011. aasta lõpuks välja kujundada täieliku tegevuskava, mis hõlmaks meetmete üksikasjalikku loendit koos selgete ajakavade ja järelevalvevahenditega, et meetmete tulemuslikkust oleks võimalik reeglipäraselt kontrollida, ja hõlmaks vahekokkuvõtte tegemise nõuet; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni käesoleva teatise üle, kuid palub komisjonil oma ettepanekutest 2011. aasta lõpuks välja kujundada täieliku tegevuskava, mis hõlmaks meetmete üksikasjalikku loendit koos selgete ajakavade ja järelevalvevahenditega, et meetmete tulemuslikkust oleks võimalik reeglipäraselt kontrollida, ja hõlmaks vahekokkuvõtte tegemise nõuet;

| 2. | nõustub komisjoni arvamusega, et liiklusohutuse suurendamiseks on vajalik ühtne, terviklik ja integreeritud lähenemisviis, ning nõuab liiklusohutuse küsimustega arvestamist kõikides olulistes poliitikavaldkondades, näiteks hariduspoliitikas, tervishoiupoliitikas, keskkonnapoliitikas, sotsiaalpoliitikas ning politsei- ja õigusalases koostöös; |
| --- | --- |

2.

nõustub komisjoni arvamusega, et liiklusohutuse suurendamiseks on vajalik ühtne, terviklik ja integreeritud lähenemisviis, ning nõuab liiklusohutuse küsimustega arvestamist kõikides olulistes poliitikavaldkondades, näiteks hariduspoliitikas, tervishoiupoliitikas, keskkonnapoliitikas, sotsiaalpoliitikas ning politsei- ja õigusalases koostöös;

| 3. | palub komisjonil parandada raamtingimusi turvalisema ja keskkonnasõbralikuma liiklemise, näiteks jalakäimise, jalgrattasõidu ja bussi- või rongiliikluse soodustamiseks; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil parandada raamtingimusi turvalisema ja keskkonnasõbralikuma liiklemise, näiteks jalakäimise, jalgrattasõidu ja bussi- või rongiliikluse soodustamiseks;

| 4. | teeb ettepaneku võtta esmatähtsaks ülesandeks nimetada 2014. aastaks Euroopa Komisjoni koosseisu ELi liiklusohutuse koordinaator, kes peaks tegema järgmist:






  — | liiklusohutuse valdkonnas tunnustatud isikuna edendama praegusi ja algatama uusi innovaatilisi liiklusohutuse projekte, kasutades oma kogemusi, asjatundmist ja oskusi, |
| --- | --- | --- |

4.

teeb ettepaneku võtta esmatähtsaks ülesandeks nimetada 2014. aastaks Euroopa Komisjoni koosseisu ELi liiklusohutuse koordinaator, kes peaks tegema järgmist:

—

liiklusohutuse valdkonnas tunnustatud isikuna edendama praegusi ja algatama uusi innovaatilisi liiklusohutuse projekte, kasutades oma kogemusi, asjatundmist ja oskusi,

| — | koordineerima liiklusohutuse meetmeid komisjonis ja liikmesriikide vahel, |
| --- | --- |

—

koordineerima liiklusohutuse meetmeid komisjonis ja liikmesriikide vahel,

| — | aitama kõrgel poliitilisel tasemel ette valmistada, rakendada ja teostada tulemuslikku ja terviklikku liiklusohutuspoliitikat, mis oleks kooskõlas ELi eesmärkidega, |
| --- | --- |

—

aitama kõrgel poliitilisel tasemel ette valmistada, rakendada ja teostada tulemuslikku ja terviklikku liiklusohutuspoliitikat, mis oleks kooskõlas ELi eesmärkidega,

| — | teostama järelevalvet konkreetsete projektide üle, näiteks indikaatorite, andmete ja võimaluste piires ka riikide liiklusohutuse kavade ühtlustamise üle, |
| --- | --- |

—

teostama järelevalvet konkreetsete projektide üle, näiteks indikaatorite, andmete ja võimaluste piires ka riikide liiklusohutuse kavade ühtlustamise üle,

| — | edendama parimate tavade vahetamist ja liiklusohutuse normide rakendamist koostöös kõikide sidusrühmade, liikmesriikide ning nende piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, |
| --- | --- |

—

edendama parimate tavade vahetamist ja liiklusohutuse normide rakendamist koostöös kõikide sidusrühmade, liikmesriikide ning nende piirkondlike ja kohalike ametiasutustega,

| — | hoidma sidet asjaomaste poliitiliste ja akadeemiliste tasandite vahel, et võimaldada rakendada valdkondadevahelist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

hoidma sidet asjaomaste poliitiliste ja akadeemiliste tasandite vahel, et võimaldada rakendada valdkondadevahelist lähenemisviisi;

| 5. | palub komisjonil luua koostööfoorumi, kus prokurörid, õiguskaitseasutused, ohvrite ühendused ja liiklusjärelevalvekeskused saaksid vahetada teavet parimate tavade kohta ja teha tihedamat koostööd liiklusalaste õigusaktide paremaks rakendamiseks nii riikide tasandil kui ka riikidevahelisel tasandil; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil luua koostööfoorumi, kus prokurörid, õiguskaitseasutused, ohvrite ühendused ja liiklusjärelevalvekeskused saaksid vahetada teavet parimate tavade kohta ja teha tihedamat koostööd liiklusalaste õigusaktide paremaks rakendamiseks nii riikide tasandil kui ka riikidevahelisel tasandil;

| 6. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata juba vastuvõetud seaduste ja meetmete nõuetekohasele rakendamisele ja tulemuslikumale täitmisele; rõhutab ühtlasi, et seadusandlike meetmete võimalused ELi tasandil ei ole veel ammendatud; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata juba vastuvõetud seaduste ja meetmete nõuetekohasele rakendamisele ja tulemuslikumale täitmisele; rõhutab ühtlasi, et seadusandlike meetmete võimalused ELi tasandil ei ole veel ammendatud;

| 7. | väljendab kahetsust, et ELi liiklusohutuse valdkonna meetmete eelarvet on viimastel aastatel oluliselt kärbitud, ja kutsub komisjoni üles seda suundumust murdma; |
| --- | --- |

7.

väljendab kahetsust, et ELi liiklusohutuse valdkonna meetmete eelarvet on viimastel aastatel oluliselt kärbitud, ja kutsub komisjoni üles seda suundumust murdma;

| 8. | toetab täielikult eesmärki vähendada liiklusõnnetustest tingitud surmajuhtumite koguarvu ELis 2020. aastaks poole võrra ning nõuab, et samaks perioodiks seataks uued selged ja mõõdetavad eesmärgid, ja nimelt:






  — | vähendada alla 14 aasta vanuste laste surmajuhtumeid liiklusõnnetustes 60 % võrra, |
| --- | --- | --- |

8.

toetab täielikult eesmärki vähendada liiklusõnnetustest tingitud surmajuhtumite koguarvu ELis 2020. aastaks poole võrra ning nõuab, et samaks perioodiks seataks uued selged ja mõõdetavad eesmärgid, ja nimelt:

—

vähendada alla 14 aasta vanuste laste surmajuhtumeid liiklusõnnetustes 60 % võrra,

| — | vähendada jalakäijate ja jalgratturite surmajuhtumeid liiklusavariides 50 % võrra ning |
| --- | --- |

—

vähendada jalakäijate ja jalgratturite surmajuhtumeid liiklusavariides 50 % võrra ning

| — | vähendada inimeste eluohtlikku vigastamist liikluses 40 % võrra, lähtudes ELi ühtsest määratlusest, mis tuleb kiiresti välja töötada; |
| --- | --- |

—

vähendada inimeste eluohtlikku vigastamist liikluses 40 % võrra, lähtudes ELi ühtsest määratlusest, mis tuleb kiiresti välja töötada;

Eetilised aspektid

| 9. | rõhutab, et igal ELi kodanikul ei ole mitte ainult õigus isiklikule liikluses osalemisele ja turvalisele liiklusele, vaid eelkõige ka kohustus aidata oma käitumisega kaasa liiklusohutuse suurendamisele; on seisukohal, et riigiasutustel ja ELil on eetiline ja poliitiline kohustus võtta selle ühiskonna probleemi lahendamiseks meetmeid ja tegutseda; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et igal ELi kodanikul ei ole mitte ainult õigus isiklikule liikluses osalemisele ja turvalisele liiklusele, vaid eelkõige ka kohustus aidata oma käitumisega kaasa liiklusohutuse suurendamisele; on seisukohal, et riigiasutustel ja ELil on eetiline ja poliitiline kohustus võtta selle ühiskonna probleemi lahendamiseks meetmeid ja tegutseda;

| 10. | rõhutab oma seisukohta, et vaja on täiendavat pikaajalist strateegiat, mis ületab siin käsitletava teatise ajalised piirid ning mille eesmärk on surmajuhtumite täielik ärahoidmine liikluses („nullvisioon”); on teadlik, et seda ei saa teostada, kui maanteesõidukites ei kasutata ulatuslikult tehnoloogilisi lahendusi ning intelligentsete transpordisüsteemide jaoks ei töötata välja sobivaid võrgustikke; palub komisjonil välja töötada selle strateegia põhielemendid ning esitama need järgmise kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

10.

rõhutab oma seisukohta, et vaja on täiendavat pikaajalist strateegiat, mis ületab siin käsitletava teatise ajalised piirid ning mille eesmärk on surmajuhtumite täielik ärahoidmine liikluses („nullvisioon”); on teadlik, et seda ei saa teostada, kui maanteesõidukites ei kasutata ulatuslikult tehnoloogilisi lahendusi ning intelligentsete transpordisüsteemide jaoks ei töötata välja sobivaid võrgustikke; palub komisjonil välja töötada selle strateegia põhielemendid ning esitama need järgmise kolme aasta jooksul;

| 11. | rõhutab, et austus elu ja isiku vastu peaks väljenduma ühises kultuurilises ja eetilises protsessis, kus maanteed käsitataks teadlikult inimeste ühendusena; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et austus elu ja isiku vastu peaks väljenduma ühises kultuurilises ja eetilises protsessis, kus maanteed käsitataks teadlikult inimeste ühendusena;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama novembri kolmandat pühapäeva ametlikult ülemaailmse liiklusõnnetuse ohvrite mälestuspäevana, nii nagu ÜRO ja Maailma Terviseorganisatsioon on seda juba teinud, et suunata avalikkuse tähelepanu sellele probleemile; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama novembri kolmandat pühapäeva ametlikult ülemaailmse liiklusõnnetuse ohvrite mälestuspäevana, nii nagu ÜRO ja Maailma Terviseorganisatsioon on seda juba teinud, et suunata avalikkuse tähelepanu sellele probleemile;

Parimad tavad ja nende rakendamine liikmesriikide kavades

| 13. | kutsub komisjoni üles rohkem kaasa aitama teadmiste ja parimate tavade vahetusele liikmesriikide vahel, et neid saaks suuremal määral üle võtta riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse liiklusohutuskavadesse, millega praktiline tegevus seataks võimalikult tugevale metodoloogilisele alusele ja mis aitaks kaasa Euroopa liiklusohutusala loomisele; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles rohkem kaasa aitama teadmiste ja parimate tavade vahetusele liikmesriikide vahel, et neid saaks suuremal määral üle võtta riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse liiklusohutuskavadesse, millega praktiline tegevus seataks võimalikult tugevale metodoloogilisele alusele ja mis aitaks kaasa Euroopa liiklusohutusala loomisele;

| 14. | kutsub komisjoni üles hindama Euroopa liiklusohutuse hartat ja soovitama samalaadsete hartade kasutuselevõtmist piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles hindama Euroopa liiklusohutuse hartat ja soovitama samalaadsete hartade kasutuselevõtmist piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 15. | rõhutab, et selged, mõõdetavad eesmärgid mõjuvad värskete stiimulitena liiklusohutuse parandamiseks ja on olulised üksikute liikmesriikide tulemuste võrdlemisel ning liiklusohutuse meetmete rakendamise jälgimisel ja hindamisel; on seisukohal, et tuleks püüda mõõta iga liikmesriigi osa 2020. aasta eesmärgi saavutamisel; on seisukohal, et seda panust tuleks kasutada orientiirina riikide liiklusohutuspoliitika prioriteetide kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et selged, mõõdetavad eesmärgid mõjuvad värskete stiimulitena liiklusohutuse parandamiseks ja on olulised üksikute liikmesriikide tulemuste võrdlemisel ning liiklusohutuse meetmete rakendamise jälgimisel ja hindamisel; on seisukohal, et tuleks püüda mõõta iga liikmesriigi osa 2020. aasta eesmärgi saavutamisel; on seisukohal, et seda panust tuleks kasutada orientiirina riikide liiklusohutuspoliitika prioriteetide kindlaksmääramisel;

| 16. | toetab komisjoni jõupingutusi liikmesriikide veenmisel, et need koostaksid oma liiklusohutuskavad; nõuab, et selliste kavade koostamine ja avalikustamine ühtlustatud ühiste suuniste alusel muudetaks kohustuslikuks; rõhutab aga, et liikmesriikidele jäetaks suur vabadus kohandada asjakohaseid meetmeid, programme ja eesmärke vastavalt oma riigi oludele; |
| --- | --- |

16.

toetab komisjoni jõupingutusi liikmesriikide veenmisel, et need koostaksid oma liiklusohutuskavad; nõuab, et selliste kavade koostamine ja avalikustamine ühtlustatud ühiste suuniste alusel muudetaks kohustuslikuks; rõhutab aga, et liikmesriikidele jäetaks suur vabadus kohandada asjakohaseid meetmeid, programme ja eesmärke vastavalt oma riigi oludele;

| 17. | kutsub komisjoni üles kuulutama viivitamata välja turvaliste maanteekaubavedude aasta; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles kuulutama viivitamata välja turvaliste maanteekaubavedude aasta;

| 18. | palub komisjonil koostada parimate tavade käsiraamat liiklusõnnetustes kannatanutele sündmuskohal arstiabi andmise kohta, et tagada neile kiirem ja tõhusam arstiabi, mis on väga tähtis kõige raskemini vigastatute elu päästmiseks; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil koostada parimate tavade käsiraamat liiklusõnnetustes kannatanutele sündmuskohal arstiabi andmise kohta, et tagada neile kiirem ja tõhusam arstiabi, mis on väga tähtis kõige raskemini vigastatute elu päästmiseks;

| 19. | palub komisjonil koostöös tööturu osapooltega välja töötada strateegia selleks, et vähendada liiklusõnnetusi töötajate sõitudel tööle ja töölt tagasi; palub liikmesriikidel ja komisjonil ärgitada ettevõtteid liiklusohutuskavu välja töötama; palub komisjonil teha kõik võimaliku, et Euroopa liiklusohutuse harta alusel saaks väljastada sertifikaate nendele ettevõtjatele, kes võtavad oma töötajate kaitseks kasutusele liiklusohutuskavad; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil koostöös tööturu osapooltega välja töötada strateegia selleks, et vähendada liiklusõnnetusi töötajate sõitudel tööle ja töölt tagasi; palub liikmesriikidel ja komisjonil ärgitada ettevõtteid liiklusohutuskavu välja töötama; palub komisjonil teha kõik võimaliku, et Euroopa liiklusohutuse harta alusel saaks väljastada sertifikaate nendele ettevõtjatele, kes võtavad oma töötajate kaitseks kasutusele liiklusohutuskavad;

Näitajate ja andmete parandamine

| 20. | peab kvaliteetseid ja võrreldavaid andmeid, mis hõlmavad kõiki liiklejaid, jalgratturid ja jalakäijad kaasa arvatud, eduka liiklusohutuspoliitika eelduseks; |
| --- | --- |

20.

peab kvaliteetseid ja võrreldavaid andmeid, mis hõlmavad kõiki liiklejaid, jalgratturid ja jalakäijad kaasa arvatud, eduka liiklusohutuspoliitika eelduseks;

| 21. | palub komisjonil lasta koostada uuringu selle kohta, milline on liiklusõnnetustes hukkunute ja vigastatute majanduslik ja sotsiaalne mõju ELi liikmesriikide ühiskonnale; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil lasta koostada uuringu selle kohta, milline on liiklusõnnetustes hukkunute ja vigastatute majanduslik ja sotsiaalne mõju ELi liikmesriikide ühiskonnale;

| 22. | kutsub komisjoni üles rakendama 2013. aasta lõpuks SafetyNet projekti raames ühtlustatud lisanäitajate kogumit, mille abil saab parandada jälgimist ja liikmesriikide tulemusi selgemini võrrelda; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles rakendama 2013. aasta lõpuks SafetyNet projekti raames ühtlustatud lisanäitajate kogumit, mille abil saab parandada jälgimist ja liikmesriikide tulemusi selgemini võrrelda;

| 23. | palub komisjonil 2012. aastaks välja töötada ettepaneku, kuidas täiustada kättesaadavaid andmeid õnnetuste ja vigastuste põhjuste kohta ning anonümiseeritud andmeid saadud vigastuste raskuse ja nende järgneva muutumise kohta; nõuab ka, et Euroopa Liidu toetusel teostataks detailset multidistsiplinaarset liiklusõnnetuste uurimist kõigi liikmesriikide esinduslikes liikluspiirkondades; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil 2012. aastaks välja töötada ettepaneku, kuidas täiustada kättesaadavaid andmeid õnnetuste ja vigastuste põhjuste kohta ning anonümiseeritud andmeid saadud vigastuste raskuse ja nende järgneva muutumise kohta; nõuab ka, et Euroopa Liidu toetusel teostataks detailset multidistsiplinaarset liiklusõnnetuste uurimist kõigi liikmesriikide esinduslikes liikluspiirkondades;

| 24. | kutsub komisjoni üles töötama kahe aasta jooksul välja terminite „eluohtlikult vigastatu”, „raskelt vigastatu“ ja „kergelt vigastatu“ määratlused, et võimaldada liikmesriikides rakendatavate meetmete ja nende tulemuste võrdlemist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles töötama kahe aasta jooksul välja terminite „eluohtlikult vigastatu”, „raskelt vigastatu“ ja „kergelt vigastatu“ määratlused, et võimaldada liikmesriikides rakendatavate meetmete ja nende tulemuste võrdlemist;

| 25. | nõuab tõelise ELi liiklusjärelevalvekeskuse loomist, mille ülesandeks oleks koostada ülevaade olemasolevatest andmete kogumisega seotud algatustest, teha ettepanek andmete vahetuse parandamiseks ning ühte koondada olemasolevate andmebaaside andmeid ja selliste ELi projektide nagu SafetyNet, VERONICA või DaCoTa vahendusel omandatud teadmisi ning teha need kõikidele kättesaadavaks kergesti mõistetavas vormis ja iga aasta uuendatud kujul; |
| --- | --- |

25.

nõuab tõelise ELi liiklusjärelevalvekeskuse loomist, mille ülesandeks oleks koostada ülevaade olemasolevatest andmete kogumisega seotud algatustest, teha ettepanek andmete vahetuse parandamiseks ning ühte koondada olemasolevate andmebaaside andmeid ja selliste ELi projektide nagu SafetyNet, VERONICA või DaCoTa vahendusel omandatud teadmisi ning teha need kõikidele kättesaadavaks kergesti mõistetavas vormis ja iga aasta uuendatud kujul;

| 26. | kutsub liikmesriike üles täitma olemasolevaid kohustusi andmete edastamiseks ja edendama konkreetselt andmete vahetamist liikluseeskirjade piiriüleste rikkumiste korral; palub liikmesriikidel ühtlustada andmekogumissüsteeme ning võtta hiljemalt 2014. aastaks kasutusele tarkvara tundlike andmete edastamiseks reaalajas; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles täitma olemasolevaid kohustusi andmete edastamiseks ja edendama konkreetselt andmete vahetamist liikluseeskirjade piiriüleste rikkumiste korral; palub liikmesriikidel ühtlustada andmekogumissüsteeme ning võtta hiljemalt 2014. aastaks kasutusele tarkvara tundlike andmete edastamiseks reaalajas;

Tegevusvaldkonnad

Liiklejate hariduse ja käitumise parandamine

| 27. | rõhutab, et liiklusohutuse seisukohalt on otsustava tähtsusega ettevaatlikkus, üksteisega arvestamine ja vastastikune lugupidamine ning eeskirjade järgimine, mis on otseselt seotud vajadusega parandada süsteemselt autokoolides antava koolituse kvaliteeti ning juhilubade väljaandmise menetluse kvaliteeti; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et liiklusohutuse seisukohalt on otsustava tähtsusega ettevaatlikkus, üksteisega arvestamine ja vastastikune lugupidamine ning eeskirjade järgimine, mis on otseselt seotud vajadusega parandada süsteemselt autokoolides antava koolituse kvaliteeti ning juhilubade väljaandmise menetluse kvaliteeti;

| 28. | on arvamusel, et maanteeliikluse valdkonnas tuleks rohkem tähtsustada elukestva õppe põhimõtet, ning toetab seetõttu ohutu sõidu keskuste tegevust kui autojuhtide süsteemse koolituse tõhusat vormi nii kutselistele kui ka harrastusjuhtidele; on seisukohal, et liiklushariduse ja maanteedel liiklemise koolitusprogrammidega tuleks algust teha juba varajases lapseeas perekonnas ja koolis ning need programmid peaksid hõlmama jalgrattasõitu, jalakäimist ja ühistranspordi kasutamist; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et maanteeliikluse valdkonnas tuleks rohkem tähtsustada elukestva õppe põhimõtet, ning toetab seetõttu ohutu sõidu keskuste tegevust kui autojuhtide süsteemse koolituse tõhusat vormi nii kutselistele kui ka harrastusjuhtidele; on seisukohal, et liiklushariduse ja maanteedel liiklemise koolitusprogrammidega tuleks algust teha juba varajases lapseeas perekonnas ja koolis ning need programmid peaksid hõlmama jalgrattasõitu, jalakäimist ja ühistranspordi kasutamist;

| 29. | nõuab, et võetaks meetmeid uute autojuhtide paremaks koolitamiseks, nagu näiteks saatja kaasasolek noortel autojuhtidel alates 17. eluaastast või juhiloa astmelise omandamise süsteemi sisseviimine sõidukoolitusse, mis sisaldab praktilist koolitust ka pärast seda, kui juht on eksami läbinud; nõuab lisaks kohustusliku ohutuskoolituse kehtestamist noortele ja uutele maanteeliikluses osalejatele, et nad omandaksid praktilisi kogemusi mitmesugustes ohuolukordades tegutsemiseks; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et võetaks meetmeid uute autojuhtide paremaks koolitamiseks, nagu näiteks saatja kaasasolek noortel autojuhtidel alates 17. eluaastast või juhiloa astmelise omandamise süsteemi sisseviimine sõidukoolitusse, mis sisaldab praktilist koolitust ka pärast seda, kui juht on eksami läbinud; nõuab lisaks kohustusliku ohutuskoolituse kehtestamist noortele ja uutele maanteeliikluses osalejatele, et nad omandaksid praktilisi kogemusi mitmesugustes ohuolukordades tegutsemiseks;

| 30. | nõuab, et sõiduõpetuses pöörataks algajate juhtide koolitamisel liiklusohutuse saavutamise ja parandamise ühe peamise elemendina kiiresti tähelepanu liiklusõnnetustega seotud surmajuhtumite ja raskete vigastuste peamistele põhjustele, nagu lubatud kiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes või narkootikumide ja juhtimisvõimet mõjutavate teatavate ravimite mõju all, sõitmine ilma turvavöö või muu turvavarustuseta, näiteks kaitsekiivri mittekasutamine kaherattaliste sõidukitega liiklejate puhul, samuti mobiilsideseadmete kasutamine sõiduki juhtimise ajal ja sõidukijuhi väsimus; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et sõiduõpetuses pöörataks algajate juhtide koolitamisel liiklusohutuse saavutamise ja parandamise ühe peamise elemendina kiiresti tähelepanu liiklusõnnetustega seotud surmajuhtumite ja raskete vigastuste peamistele põhjustele, nagu lubatud kiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes või narkootikumide ja juhtimisvõimet mõjutavate teatavate ravimite mõju all, sõitmine ilma turvavöö või muu turvavarustuseta, näiteks kaitsekiivri mittekasutamine kaherattaliste sõidukitega liiklejate puhul, samuti mobiilsideseadmete kasutamine sõiduki juhtimise ajal ja sõidukijuhi väsimus;

| 31. | on veendunud, et algajatele juhtidele on vaja paremini selgeks teha rehvide osa liiklusohutuse tagamisel ning vajadus täita rehvide nõuetekohasse hoolduse ja kasutamise põhireegleid; kutsub seetõttu liikmesriike üles rakendama asjakohaselt ja õigeaegselt juhiloa direktiivi ning selle sätteid, millega tehakse sõidueksamil kohustuslikuks rehvide tundmine ja auto esmase hooldamise oskused üldiselt; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et algajatele juhtidele on vaja paremini selgeks teha rehvide osa liiklusohutuse tagamisel ning vajadus täita rehvide nõuetekohasse hoolduse ja kasutamise põhireegleid; kutsub seetõttu liikmesriike üles rakendama asjakohaselt ja õigeaegselt juhiloa direktiivi ning selle sätteid, millega tehakse sõidueksamil kohustuslikuks rehvide tundmine ja auto esmase hooldamise oskused üldiselt;

| 32. | on seisukohal, et autojuhtimise õppetundides tuleb pöörata rohkem tähelepanu kaherattalistele mootorsõidukitele ja nende nähtavuse probleemile; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et autojuhtimise õppetundides tuleb pöörata rohkem tähelepanu kaherattalistele mootorsõidukitele ja nende nähtavuse probleemile;

| 33. | nõuab, et autojuhikoolitusel ja -eksamil pandaks rohkem rõhku koorma turvalisele kinnitamisele erasõidukitel; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et autojuhikoolitusel ja -eksamil pandaks rohkem rõhku koorma turvalisele kinnitamisele erasõidukitel;

| 34. | nõuab, et kõik juhilubade omanikud läbiksid iga kümne aasta järel kohustuslikus korras esmaabikursused oma sellealaste oskuste värskendamiseks; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et kõik juhilubade omanikud läbiksid iga kümne aasta järel kohustuslikus korras esmaabikursused oma sellealaste oskuste värskendamiseks;

| 35. | soovitab liikmesriikidel kasutusele võtta spetsiaalse karistuspunktide süsteemi kõige ohtlikumate rikkumiste eest, kuna see on kõige tõhusam täiendus rahatrahvidele; |
| --- | --- |

35.

soovitab liikmesriikidel kasutusele võtta spetsiaalse karistuspunktide süsteemi kõige ohtlikumate rikkumiste eest, kuna see on kõige tõhusam täiendus rahatrahvidele;

| 36. | soovitab nende isikute sõidukites, keda on korduvalt karistatud joobes juhtimise eest, kasutada taasintegreerimise vahendina nn alkolukke; |
| --- | --- |

36.

soovitab nende isikute sõidukites, keda on korduvalt karistatud joobes juhtimise eest, kasutada taasintegreerimise vahendina nn alkolukke;

| 37. | nõuab kõigile A- ja B-kategooria sõidukijuhtidele nägemiskontrolli iga kümne aasta järel ning üle 65-aastastele juhtidele iga viie aasta järel; palub liikmesriikidel kehtestada kohustuslik arstlik kontroll teatavas vanuses sõidukijuhtidele, et kindlaks teha, kas nad on füüsiliselt, vaimselt ja psüühiliselt võimelised jätkama sõidukijuhtimist, lähtudes sealjuures vastavate vanuserühmade liiklusõnnetuste statistikast; |
| --- | --- |

37.

nõuab kõigile A- ja B-kategooria sõidukijuhtidele nägemiskontrolli iga kümne aasta järel ning üle 65-aastastele juhtidele iga viie aasta järel; palub liikmesriikidel kehtestada kohustuslik arstlik kontroll teatavas vanuses sõidukijuhtidele, et kindlaks teha, kas nad on füüsiliselt, vaimselt ja psüühiliselt võimelised jätkama sõidukijuhtimist, lähtudes sealjuures vastavate vanuserühmade liiklusõnnetuste statistikast;

| 38. | kutsub komisjoni üles korraldama iga kolme aasta järel ELi liiklusohutuskampaaniaid mingil kindlal teemal ning kasutama süsteemselt suhtluskanaleid, mis on kujunenud liiklusohutuse harta rakendamise tulemusena seoses nende kampaaniatega; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles korraldama iga kolme aasta järel ELi liiklusohutuskampaaniaid mingil kindlal teemal ning kasutama süsteemselt suhtluskanaleid, mis on kujunenud liiklusohutuse harta rakendamise tulemusena seoses nende kampaaniatega;

| 39. | palub komisjonil liiklusohutuse suurendamise meetmetes pöörata tähelepanu surmaga lõppevatele õnnetustele raudteeülesõidukohtadel, kus õnnetuse põhjuseks on tihti maanteel liiklejate kohatu käitumine, sealhulgas liigne riskeerimine, tähelepanematus ja liiklusmärkide mittemõistmine; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil liiklusohutuse suurendamise meetmetes pöörata tähelepanu surmaga lõppevatele õnnetustele raudteeülesõidukohtadel, kus õnnetuse põhjuseks on tihti maanteel liiklejate kohatu käitumine, sealhulgas liigne riskeerimine, tähelepanematus ja liiklusmärkide mittemõistmine;

Liikluseeskirjade ühtlustamine ja rakendamine

| 40. | nõuab, et tehtaks otsustavaid jõupingutusi liiklusmärkide ja -eeskirjade ühtlustamiseks 2013. aastaks; rõhutab, et märke tuleb hoida heas seisukorras tagamaks, et need oleksid selgelt nähtavad ja neid õigeaegselt vahetataks, kui see osutub vajalikuks tingimuste muutumise tõttu; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et tehtaks otsustavaid jõupingutusi liiklusmärkide ja -eeskirjade ühtlustamiseks 2013. aastaks; rõhutab, et märke tuleb hoida heas seisukorras tagamaks, et need oleksid selgelt nähtavad ja neid õigeaegselt vahetataks, kui see osutub vajalikuks tingimuste muutumise tõttu;

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma võimalikult kiiresti vastu intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) tehnilised spetsifikatsioonid seoses liiklusohutuse ja turvalisuse prioriteetsete meetmetega, mis on sätestatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmist käsitleva direktiivi 2010/40/EL artikli 3 punktides b kuni f; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles võtma võimalikult kiiresti vastu intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) tehnilised spetsifikatsioonid seoses liiklusohutuse ja turvalisuse prioriteetsete meetmetega, mis on sätestatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmist käsitleva direktiivi 2010/40/EL artikli 3 punktides b kuni f;

| 42. | peab olemasolevate eeskirjade rakendamist ELi liiklusohutuspoliitika keskseks tugisambaks; nõuab paremat liikmesriikide vahelist teabevahetust seoses liiklusreeglite rikkumistega ühes või teises liikmesriigis ja nõuab rikkujate vastutusele võtmist vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele ning kutsub sellega seoses liikmesriike üles püstitama igal aastal riiklikud eesmärgid, et kontrollida kiiruse ületamist, sõidukijuhtimist alkoholijoobes või narkootikumide mõju all ning turvavööde ja kaitsekiivrite kasutamist, ning kutsub liikmesriike üles tegutsema otsustavalt, et tagada nende kontrollide läbiviimine; |
| --- | --- |

42.

peab olemasolevate eeskirjade rakendamist ELi liiklusohutuspoliitika keskseks tugisambaks; nõuab paremat liikmesriikide vahelist teabevahetust seoses liiklusreeglite rikkumistega ühes või teises liikmesriigis ja nõuab rikkujate vastutusele võtmist vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele ning kutsub sellega seoses liikmesriike üles püstitama igal aastal riiklikud eesmärgid, et kontrollida kiiruse ületamist, sõidukijuhtimist alkoholijoobes või narkootikumide mõju all ning turvavööde ja kaitsekiivrite kasutamist, ning kutsub liikmesriike üles tegutsema otsustavalt, et tagada nende kontrollide läbiviimine;

| 43. | märgib, et Euroopa liikluspolitsei võrgustikul (TISPOL) on tähtis osa parimate tavade vahetuses liikluseeskirjade rakendamise edendamiseks; |
| --- | --- |

43.

märgib, et Euroopa liikluspolitsei võrgustikul (TISPOL) on tähtis osa parimate tavade vahetuses liikluseeskirjade rakendamise edendamiseks;

| 44. | rõhutab, et ühtne ja tõhus lähenemisviis kontrollimisele on oluline sotsiaalõigusnormide rakendamiseks maanteeliikluses (määrus (EÜ) nr 561/2006 ja määrus (EMÜ) nr 3821/85), millel on liiklusohutusele väga suur tähtsus; kutsub komisjoni taas üles järgima nõudmisi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta resolutsioonis karistuste kohta autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ühtne ja tõhus lähenemisviis kontrollimisele on oluline sotsiaalõigusnormide rakendamiseks maanteeliikluses (määrus (EÜ) nr 561/2006 ja määrus (EMÜ) nr 3821/85), millel on liiklusohutusele väga suur tähtsus; kutsub komisjoni taas üles järgima nõudmisi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta resolutsioonis karistuste kohta autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest;

| 45. | palub komisjonil läbi vaadata sõidu- ja puhkeaegu käsitlevad õigusaktid, et pikamaasõidukijuhid saaksid iga nädal puhata kodus, tingimusel et see on võimalik Euroopa Liidu liiklusohutuseesmärke ohustamata; on kindlalt seisukohal, et piirangud kaubaveokite liikumisele on vaja ühtlustada kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil läbi vaadata sõidu- ja puhkeaegu käsitlevad õigusaktid, et pikamaasõidukijuhid saaksid iga nädal puhata kodus, tingimusel et see on võimalik Euroopa Liidu liiklusohutuseesmärke ohustamata; on kindlalt seisukohal, et piirangud kaubaveokite liikumisele on vaja ühtlustada kogu Euroopa Liidus;

| 46. | väljendab rahulolu selle üle, et teisel lugemisel võeti vastu liiklusohutusega seotud liikluseeskirja rikkumisi käsitleva piiriülese teabevahetuse direktiiv, mis kujutab endast uut sammu liiklusohutuse parandamiseks ja annab selget lisandväärtust ELile; ootab huviga komisjoni aruannet selle direktiivi kohaldamise kohta ja uusi seadusandlikke ettepanekuid piiriülese jõustamise tõhustamiseks kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

46.

väljendab rahulolu selle üle, et teisel lugemisel võeti vastu liiklusohutusega seotud liikluseeskirja rikkumisi käsitleva piiriülese teabevahetuse direktiiv, mis kujutab endast uut sammu liiklusohutuse parandamiseks ja annab selget lisandväärtust ELile; ootab huviga komisjoni aruannet selle direktiivi kohaldamise kohta ja uusi seadusandlikke ettepanekuid piiriülese jõustamise tõhustamiseks kõikides liikmesriikides;

| 47. | palub komisjonil esimese sammuna toetada meetodite väljatöötamist nende sõidukijuhtide tabamiseks, kes juhivad sõidukit narkootikumide või ravimite mõju all olles, mis mõjutab nende juhtimisvõimet, ning palub komisjonil teise sammuna esitada ELi õigusakti ettepanek, et keelata sõidukijuhtimine narkootikumide või ülalnimetatud ravimite mõju all, ning tagada ka nende õigusnormide tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil esimese sammuna toetada meetodite väljatöötamist nende sõidukijuhtide tabamiseks, kes juhivad sõidukit narkootikumide või ravimite mõju all olles, mis mõjutab nende juhtimisvõimet, ning palub komisjonil teise sammuna esitada ELi õigusakti ettepanek, et keelata sõidukijuhtimine narkootikumide või ülalnimetatud ravimite mõju all, ning tagada ka nende õigusnormide tõhus rakendamine;

| 48. | nõuab, et kogu ELis kehtestataks sõidukijuhtidele veres lubatud alkoholisisalduse piirmäär; soovitab algajate juhtide puhul esimesel kahel aastal ja kutseliste juhtide puhul püsivalt rakendada 0‰ piiri väikese, teaduslikult põhjendatud mõõtmistolerantsiga; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et kogu ELis kehtestataks sõidukijuhtidele veres lubatud alkoholisisalduse piirmäär; soovitab algajate juhtide puhul esimesel kahel aastal ja kutseliste juhtide puhul püsivalt rakendada 0‰ piiri väikese, teaduslikult põhjendatud mõõtmistolerantsiga;

| 49. | nõuab kontrollisüsteemide kasutuselevõtmist, millega saaks süsteemselt kindlaks teha ja karistada ka mootorratturite kiiruseületamist; |
| --- | --- |

49.

nõuab kontrollisüsteemide kasutuselevõtmist, millega saaks süsteemselt kindlaks teha ja karistada ka mootorratturite kiiruseületamist;

| 50. | nõuab, et sõidukijuhte liikluskontrollide eest hoiatavate süsteemide (nt radarhoiatusseadmed, lasersegajad ja navigatsioonisüsteemid automaatse teavitusega liikluskontrollide kohta) tootmine, import ja levitamine keelataks kogu Euroopas; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et sõidukijuhte liikluskontrollide eest hoiatavate süsteemide (nt radarhoiatusseadmed, lasersegajad ja navigatsioonisüsteemid automaatse teavitusega liikluskontrollide kohta) tootmine, import ja levitamine keelataks kogu Euroopas;

| 51. | nõuab, et kogu ELis keelataks tekstisõnumite saatmine, e-mailide kirjutamine ja veebilehitsemine mootorsõiduki juhtimise ajal ning et liikmesriigid rakendaksid seda keeldu parimat olemasolevat tehnoloogiat kasutades; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et kogu ELis keelataks tekstisõnumite saatmine, e-mailide kirjutamine ja veebilehitsemine mootorsõiduki juhtimise ajal ning et liikmesriigid rakendaksid seda keeldu parimat olemasolevat tehnoloogiat kasutades;

| 52. | kutsub komisjoni üle koostama kahe aasta jooksul seadusandliku ettepaneku, et ühtlustada nõuded ELi eri piirkondades kasutavate sõiduautode, busside ja veoautode talverehvide kohta, võttes iga liikmesriigi puhul arvesse ilmastikutingimusi; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üle koostama kahe aasta jooksul seadusandliku ettepaneku, et ühtlustada nõuded ELi eri piirkondades kasutavate sõiduautode, busside ja veoautode talverehvide kohta, võttes iga liikmesriigi puhul arvesse ilmastikutingimusi;

| 53. | ootab komisjonilt 2015. aastaks kolmanda juhilubade direktiivi rakendamise kontrollimist ja muutuvate raamtingimustega kohandamist ning nõuab muu hulgas, et võetaks arvesse asjaolu, et üle 3,5 tonniste M1-kategooria sõidukite erakasutus – see puudutab eelkõige liikuvelamuid – ei ole enam faktiliselt võimalik; nõuab, et 3,5 t piiri vaid vähesel määral ületavate liikuvelamute juhtimise koolitus oleks avatud mitte ainult nendele isikutele, kellel on tarbesõiduki juhile mõeldud C-kategooria juhiluba, vaid ka isikutele, kellel on eraliiklejale mõeldud B-kategooria juhiluba; |
| --- | --- |

53.

ootab komisjonilt 2015. aastaks kolmanda juhilubade direktiivi rakendamise kontrollimist ja muutuvate raamtingimustega kohandamist ning nõuab muu hulgas, et võetaks arvesse asjaolu, et üle 3,5 tonniste M1-kategooria sõidukite erakasutus – see puudutab eelkõige liikuvelamuid – ei ole enam faktiliselt võimalik; nõuab, et 3,5 t piiri vaid vähesel määral ületavate liikuvelamute juhtimise koolitus oleks avatud mitte ainult nendele isikutele, kellel on tarbesõiduki juhile mõeldud C-kategooria juhiluba, vaid ka isikutele, kellel on eraliiklejale mõeldud B-kategooria juhiluba;

| 54. | soovitab vastutavatel ametiasutustel tungivalt kehtestada elamupiirkondades ja linnaliste asulate kõikidel ühesuunalistel tänavatel, millel ei ole eraldi jalgrattariba, kiirusepiirang 30 km/h, et nõrgemaid liikluses osalejaid paremini kaitsta; |
| --- | --- |

54.

soovitab vastutavatel ametiasutustel tungivalt kehtestada elamupiirkondades ja linnaliste asulate kõikidel ühesuunalistel tänavatel, millel ei ole eraldi jalgrattariba, kiirusepiirang 30 km/h, et nõrgemaid liikluses osalejaid paremini kaitsta;

Liikluse infrastruktuuri turvalisemaks muutmine

| 55. | toetab täielikult komisjoni ettepanekut, mille kohaselt ELi poolset rahastamist võimaldataks üldiselt nendele infrastruktuuriprojektidele, mis vastavad ELi direktiividele liiklusohutuse ja tunnelite ohutuse kohta, kaasa arvatud madalama klassi maanteede ehitus; nõuab sellega seoses, et eelkõige piirialadel tehtaks jõupingutusi ohtlike teelõikude, avariiohtlike kohtade ja raudteeületuskohtade arvu vähendamiseks; |
| --- | --- |

55.

toetab täielikult komisjoni ettepanekut, mille kohaselt ELi poolset rahastamist võimaldataks üldiselt nendele infrastruktuuriprojektidele, mis vastavad ELi direktiividele liiklusohutuse ja tunnelite ohutuse kohta, kaasa arvatud madalama klassi maanteede ehitus; nõuab sellega seoses, et eelkõige piirialadel tehtaks jõupingutusi ohtlike teelõikude, avariiohtlike kohtade ja raudteeületuskohtade arvu vähendamiseks;

| 56. | kinnitab, et heas seisukorras maanteeinfrastruktuur aitab kaasa liiklejate surmajuhtumite ja vigastuste vältimisele; kutsub liikmesriike üles oma maanteeinfrastruktuuri hoidma ja täiustama ning selleks rakendama korrapärast hooldust ja innovaatilisi meetodeid, nagu näiteks nn arukas teemärgistus, mis näitab ohutut pikivahet ja sõidusuunda, samuti nn passiivselt ohutu maanteeinfrastruktuur; rõhutab, et tuleb järgida märgistamise norme, seda eriti teetööde puhul, kuna need normid on liiklusohutuse tagamise seisukohalt ülimalt tähtsad; |
| --- | --- |

56.

kinnitab, et heas seisukorras maanteeinfrastruktuur aitab kaasa liiklejate surmajuhtumite ja vigastuste vältimisele; kutsub liikmesriike üles oma maanteeinfrastruktuuri hoidma ja täiustama ning selleks rakendama korrapärast hooldust ja innovaatilisi meetodeid, nagu näiteks nn arukas teemärgistus, mis näitab ohutut pikivahet ja sõidusuunda, samuti nn passiivselt ohutu maanteeinfrastruktuur; rõhutab, et tuleb järgida märgistamise norme, seda eriti teetööde puhul, kuna need normid on liiklusohutuse tagamise seisukohalt ülimalt tähtsad;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu maanteede projekteerimisele, toetama olemasolevate kulutõhusate meetmete rakendamist ja soodustama teadusuuringuid, et poliitika kujundajatel oleks parem arusaam sellest, kuidas maanteeinfrastruktuuri arendada, et suurendada liiklusohutust ning arvestada vananeva rahvastiku ja kaitsetumate liiklejate erivajadusi; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu maanteede projekteerimisele, toetama olemasolevate kulutõhusate meetmete rakendamist ja soodustama teadusuuringuid, et poliitika kujundajatel oleks parem arusaam sellest, kuidas maanteeinfrastruktuuri arendada, et suurendada liiklusohutust ning arvestada vananeva rahvastiku ja kaitsetumate liiklejate erivajadusi;

| 58. | avaldab heameelt selle üle, et komisjon pöörab tähelepanu kõige kaitsetumatele liiklejate rühmadele (kaherattaliste sõidukite kasutajad, jalakäijad jne), kellega toimub endiselt liiga palju õnnetusi; palub liikmesriikidel, komisjonil ja tööstusel nende liiklejate vajadusi maanteeinfrastruktuuri ja -seadmete projekteerimisel arvesse võtta, et ehitatavad teed oleksid kõikide kasutajate jaoks turvalised; nõuab, et teede planeerimisel ja hooldusel pöörataks suuremat tähelepanu infrastruktuurimeetmetele, mis kaitsevad jalgrattureid ja jalakäijaid, nt eri liiklusvahendite lahushoidmine, jalgrattateede võrgustiku väljaehitamine ning jalakäijatele tõketeta juurdepääsu tagamine ja ülekäigukohad; |
| --- | --- |

58.

avaldab heameelt selle üle, et komisjon pöörab tähelepanu kõige kaitsetumatele liiklejate rühmadele (kaherattaliste sõidukite kasutajad, jalakäijad jne), kellega toimub endiselt liiga palju õnnetusi; palub liikmesriikidel, komisjonil ja tööstusel nende liiklejate vajadusi maanteeinfrastruktuuri ja -seadmete projekteerimisel arvesse võtta, et ehitatavad teed oleksid kõikide kasutajate jaoks turvalised; nõuab, et teede planeerimisel ja hooldusel pöörataks suuremat tähelepanu infrastruktuurimeetmetele, mis kaitsevad jalgrattureid ja jalakäijaid, nt eri liiklusvahendite lahushoidmine, jalgrattateede võrgustiku väljaehitamine ning jalakäijatele tõketeta juurdepääsu tagamine ja ülekäigukohad;

| 59. | kutsub komisjoni üles tagama, et teetööde kohad muudetaks ohutumaks nende kohtade projekteerimist ja seadmetega varustamist käsitlevate suuniste abil, mida tuleks Euroopa Liidu tasandil võimalikult ühtlustada, et mootorsõidukite juhid ei oleks igas riigis silmitsi uute, tundmatute oludega; nõuab suuniseid, mis hõlmaksid nõuetekohast märgistamist, algse teemärgistuse eemaldamist, kaitsetarade ja -piirete kasutamist, sõiduribade märgistamist hoiatustulede või pööret osutavate liiklusmärkide ja tähistustega, väga kitsaste kurvide vältimist ja ohutuse tagamist öösel; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles tagama, et teetööde kohad muudetaks ohutumaks nende kohtade projekteerimist ja seadmetega varustamist käsitlevate suuniste abil, mida tuleks Euroopa Liidu tasandil võimalikult ühtlustada, et mootorsõidukite juhid ei oleks igas riigis silmitsi uute, tundmatute oludega; nõuab suuniseid, mis hõlmaksid nõuetekohast märgistamist, algse teemärgistuse eemaldamist, kaitsetarade ja -piirete kasutamist, sõiduribade märgistamist hoiatustulede või pööret osutavate liiklusmärkide ja tähistustega, väga kitsaste kurvide vältimist ja ohutuse tagamist öösel;

| 60. | rõhutab, et vaja on sobivat teekatet, mis vähendaks libisemisohtu, parandaks sõiduki vastupidavust ilmastikutingimustele ja nähtavust ning mida oleks lihtne hooldada ja mis seega suurendaks maanteeinfrastruktuuri kasutaja ohutust; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et vaja on sobivat teekatet, mis vähendaks libisemisohtu, parandaks sõiduki vastupidavust ilmastikutingimustele ja nähtavust ning mida oleks lihtne hooldada ja mis seega suurendaks maanteeinfrastruktuuri kasutaja ohutust;

| 61. | nõuab selliste märkide laialdast kasutamist, mis näitavad sõiduki kiirust teataval ajahetkel, ning nõuab, et tehtaks jõupingutusi märkide nähtavuse ja arusaadavuse parandamiseks ning välditaks selliseid märgikombinatsioone, millest on raske aru saada; |
| --- | --- |

61.

nõuab selliste märkide laialdast kasutamist, mis näitavad sõiduki kiirust teataval ajahetkel, ning nõuab, et tehtaks jõupingutusi märkide nähtavuse ja arusaadavuse parandamiseks ning välditaks selliseid märgikombinatsioone, millest on raske aru saada;

| 62. | rõhutab, et tähtis on tagada, et parandataks ka sellise riikliku maanteeinfrastruktuuri liiklusohutust, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku, eriti ELi nendes piirkondades, kus infrastruktuuri kvaliteet on halb ja liiklusohutuse tase madal; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et tähtis on tagada, et parandataks ka sellise riikliku maanteeinfrastruktuuri liiklusohutust, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku, eriti ELi nendes piirkondades, kus infrastruktuuri kvaliteet on halb ja liiklusohutuse tase madal;

| 63. | kutsub komisjoni üles kindlaks määrama ja liikmesriike rakendama sobivaid meetmeid, millega vältida maanteedel, maapiirkondades ja tunnelites toimuvaid õnnetusi ning vähendada nendest tingitud kahju ulatust; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles kindlaks määrama ja liikmesriike rakendama sobivaid meetmeid, millega vältida maanteedel, maapiirkondades ja tunnelites toimuvaid õnnetusi ning vähendada nendest tingitud kahju ulatust;

| 64. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid nõuaksid oma riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt oma teede projekteerimist selliselt, et need ei oleks ohtlikud kaherattalistele mootorsõidukitele; juhib tähelepanu sellele, et tavalised põrkepiirded maanteede ääres on mootorratturitele eluohtlikud ja kutsub liikmesriike üles kiirelt tegutsema (sealhulgas olemasolevad põrkepiirded välja vahetama) ning paigaldama kriitilistele teelõikudele täiendavalt alumised ja ülemised kaitsetalad ning muud alternatiivsed teepiirdesüsteemid vastavalt standardile EN 1317, et vähendada õnnetuste tagajärgi kõikidele liiklejatele; juhib tähelepanu mootorrattureid ähvardavale ohule bituumeniga parandatud kohtadel, kuna nendel kohtadel on haarduvus tavalise asfaltkattega võrreldes tunduvalt halvem; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid nõuaksid oma riiklikelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt oma teede projekteerimist selliselt, et need ei oleks ohtlikud kaherattalistele mootorsõidukitele; juhib tähelepanu sellele, et tavalised põrkepiirded maanteede ääres on mootorratturitele eluohtlikud ja kutsub liikmesriike üles kiirelt tegutsema (sealhulgas olemasolevad põrkepiirded välja vahetama) ning paigaldama kriitilistele teelõikudele täiendavalt alumised ja ülemised kaitsetalad ning muud alternatiivsed teepiirdesüsteemid vastavalt standardile EN 1317, et vähendada õnnetuste tagajärgi kõikidele liiklejatele; juhib tähelepanu mootorrattureid ähvardavale ohule bituumeniga parandatud kohtadel, kuna nendel kohtadel on haarduvus tavalise asfaltkattega võrreldes tunduvalt halvem;

| 65. | palub komisjonil ergutada suuniseid füüsika ja optika valdkonna innovatsioonil põhinevate parimate tavade edendamiseks liikluse vähendamise meetmetes, muu hulgas ELi kaasrahastatud vastavate uurimis- ja arendusprojektide kaudu, et vähendada õnnetuste arvu ning müra- ja õhusaastet; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil ergutada suuniseid füüsika ja optika valdkonna innovatsioonil põhinevate parimate tavade edendamiseks liikluse vähendamise meetmetes, muu hulgas ELi kaasrahastatud vastavate uurimis- ja arendusprojektide kaudu, et vähendada õnnetuste arvu ning müra- ja õhusaastet;

| 66. | palub liikmesriikidel koostada oma teedevõrgustiku kõige ohtlikumate kohtade kaardi ning seda kaarti pidevalt ajakohastada; see kaart tuleks teha kodanikele kättesaadavaks ja seda peaks saama kasutada autonavigatsioonisüsteemide vahendusel; |
| --- | --- |

66.

palub liikmesriikidel koostada oma teedevõrgustiku kõige ohtlikumate kohtade kaardi ning seda kaarti pidevalt ajakohastada; see kaart tuleks teha kodanikele kättesaadavaks ja seda peaks saama kasutada autonavigatsioonisüsteemide vahendusel;

| 67. | on seisukohal, et „iseselgitava tee” ja „andestava teeserva” ideed on liiklusohutuspoliitika koostisosad ja neid tuleks seetõttu edasi arendada, kasutades ELi rahalisi vahendeid ja jätkuvat parimate tavade vahetust; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et „iseselgitava tee” ja „andestava teeserva” ideed on liiklusohutuspoliitika koostisosad ja neid tuleks seetõttu edasi arendada, kasutades ELi rahalisi vahendeid ja jätkuvat parimate tavade vahetust;

| 68. | kutsub liikmesriike üles nägema teede ehitamisel ja remontimisel ette kaitsetõkke; |
| --- | --- |

68.

kutsub liikmesriike üles nägema teede ehitamisel ja remontimisel ette kaitsetõkke;

| 69. | viitab raudteeületuskohtade erilisele ohtlikkusele ja kutsub liikmesriike üles rajama uute ületuskohtade ehitamisel ja vanade ümberehitamisel eritasandilisi ülekäike või paigaldama täistõkkepuid, kui tegemist on väiksemate maanteedega; |
| --- | --- |

69.

viitab raudteeületuskohtade erilisele ohtlikkusele ja kutsub liikmesriike üles rajama uute ületuskohtade ehitamisel ja vanade ümberehitamisel eritasandilisi ülekäike või paigaldama täistõkkepuid, kui tegemist on väiksemate maanteedega;

| 70. | viitab direktiivile 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) arvestades vajadust piisava hulga turvaliste parkimisalade järele kiirteede läheduses; rõhutab sõidu- ja puhkeajast kinnipidamise ja ühtlustatud sanktsioonide korra kehtestamise tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisaval hulgal parkimisplatse (kvantiteedi kriteerium) ning turvalisi ja sotsiaalsetele miinimumstandarditele vastavaid, hooldus- ja abiteenindusega parkimisplatse (kvaliteedi kriteeriumid) elukutselistele pikamaavedude autojuhtidele; nõuab, et selliseid parklaid võetaks arvesse teede infrastruktuuri planeerimisel või muutmisel ning et nende parklate rajamise kulusid peetaks abikõlbulikuks – kaasrahastatavaks ühenduse programmide (näiteks üleeuroopalise transpordivõrgu programm) kaudu; |
| --- | --- |

70.

viitab direktiivile 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) arvestades vajadust piisava hulga turvaliste parkimisalade järele kiirteede läheduses; rõhutab sõidu- ja puhkeajast kinnipidamise ja ühtlustatud sanktsioonide korra kehtestamise tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisaval hulgal parkimisplatse (kvantiteedi kriteerium) ning turvalisi ja sotsiaalsetele miinimumstandarditele vastavaid, hooldus- ja abiteenindusega parkimisplatse (kvaliteedi kriteeriumid) elukutselistele pikamaavedude autojuhtidele; nõuab, et selliseid parklaid võetaks arvesse teede infrastruktuuri planeerimisel või muutmisel ning et nende parklate rajamise kulusid peetaks abikõlbulikuks – kaasrahastatavaks ühenduse programmide (näiteks üleeuroopalise transpordivõrgu programm) kaudu;

| 71. | nõuab, et ohtlikel kiirteelõikudel peab kehtima veoautode möödasõidukeeld; |
| --- | --- |

71.

nõuab, et ohtlikel kiirteelõikudel peab kehtima veoautode möödasõidukeeld;

| 72. | kutsub liikmesriike ja maanteede haldajaid üles tagama asjakohaselt projekteeritud, ohutust suurendavate rajatiste olemasolu, mis oleksid hästi tähistatud liiklusmärkidega ja hästi valgustatud ning seega kasutajasõbralikumad, eriti mootorratturite ja jalgratturite jaoks; |
| --- | --- |

72.

kutsub liikmesriike ja maanteede haldajaid üles tagama asjakohaselt projekteeritud, ohutust suurendavate rajatiste olemasolu, mis oleksid hästi tähistatud liiklusmärkidega ja hästi valgustatud ning seega kasutajasõbralikumad, eriti mootorratturite ja jalgratturite jaoks;

Turvaliste sõidukite toomine liiklusesse

| 73. | soovitab alkolukkude kohustuslikku kasutamist – väikese, teaduslikult põhjendatud tolerantsipiiriga – kõikides inimeste ja kaupade transportimiseks mõeldud uut tüüpi tarbesõidukites; palub komisjonil 2013. aastaks ette valmistada direktiivi eelnõu alkolukkude kasutamise kohta, mis sisaldaks ka asjakohaseid spetsifikatsioone direktiivi tehniliseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

73.

soovitab alkolukkude kohustuslikku kasutamist – väikese, teaduslikult põhjendatud tolerantsipiiriga – kõikides inimeste ja kaupade transportimiseks mõeldud uut tüüpi tarbesõidukites; palub komisjonil 2013. aastaks ette valmistada direktiivi eelnõu alkolukkude kasutamise kohta, mis sisaldaks ka asjakohaseid spetsifikatsioone direktiivi tehniliseks rakendamiseks;

| 74. | palub komisjonil pöörata jätkuvalt tähelepanu sõidukite passiivsele ohutusele, näiteks ajakohasel tehnilisel tasemel olevate avariijuhtimissüsteemide abil, eelkõige selleks, et parandada suurte ja väikeste autode ning raskete kaubaveokite ja sõiduautode või kergeveokite kokkusobivust; nõuab, et jätkuvalt pandaks rõhku kõige kaitsetumate liiklejatega toimuvate raskete kokkupõrgete vähendamisele; palub komisjonil esitada ettepaneku revideerida ELi õigusnorme allasõidutõkete kohta selliselt, et oleks määratud allasõidutõkete optimaalne energia absorbeerimise võime ja kõrgus, mis on vajalik autojuhtide tõhusaks kaitsmiseks kokkupõrke korral; |
| --- | --- |

74.

palub komisjonil pöörata jätkuvalt tähelepanu sõidukite passiivsele ohutusele, näiteks ajakohasel tehnilisel tasemel olevate avariijuhtimissüsteemide abil, eelkõige selleks, et parandada suurte ja väikeste autode ning raskete kaubaveokite ja sõiduautode või kergeveokite kokkusobivust; nõuab, et jätkuvalt pandaks rõhku kõige kaitsetumate liiklejatega toimuvate raskete kokkupõrgete vähendamisele; palub komisjonil esitada ettepaneku revideerida ELi õigusnorme allasõidutõkete kohta selliselt, et oleks määratud allasõidutõkete optimaalne energia absorbeerimise võime ja kõrgus, mis on vajalik autojuhtide tõhusaks kaitsmiseks kokkupõrke korral;

| 75. | palub komisjonil esitada kahe aasta jooksul aruande selle kohta, kuivõrd piirab juhi vaatevälja sõidukite A-, B- ja C-tugipostide tugevdamine, mille eesmärgiks on sõidukis olijate turvalisuse suurendamine, ning kas mõjutab kaitsetumate liiklejate turvalisust; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil esitada kahe aasta jooksul aruande selle kohta, kuivõrd piirab juhi vaatevälja sõidukite A-, B- ja C-tugipostide tugevdamine, mille eesmärgiks on sõidukis olijate turvalisuse suurendamine, ning kas mõjutab kaitsetumate liiklejate turvalisust;

| 76. | palub komisjonil esitada kahe aasta jooksul aruande elektritranspordi turvalisust puudutavate aspektide kohta, mis hõlmaks ka elektrijalgrattaid ning elektrilise toega jalgrattaid (pedelec); |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil esitada kahe aasta jooksul aruande elektritranspordi turvalisust puudutavate aspektide kohta, mis hõlmaks ka elektrijalgrattaid ning elektrilise toega jalgrattaid (pedelec);

| 77. | palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepaneku selle kohta, kuidas tagada, et igal uuel autol oleks standardvarustuses turvavöö kinnitamise täiustatud meeldetuletussüsteem ees- ja tagaistmel kuuldavate ja nähtavate hoiatussignaalidega; |
| --- | --- |

77.

palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepaneku selle kohta, kuidas tagada, et igal uuel autol oleks standardvarustuses turvavöö kinnitamise täiustatud meeldetuletussüsteem ees- ja tagaistmel kuuldavate ja nähtavate hoiatussignaalidega;

| 78. | palub komisjonil hinnata väsimust tuvastavate seadmete paigaldamisest saadavat kasu ja tegema nende kasutamine vajaduse korral kohustuslikuks; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil hinnata väsimust tuvastavate seadmete paigaldamisest saadavat kasu ja tegema nende kasutamine vajaduse korral kohustuslikuks;

| 79. | kutsub autotootjaid üles pöörama elektriautode ja muude uute mootoritehnoloogiate arendamisel erilist tähelepanu sellele, kuidas kaitsta sõidukis viibijaid ning esmaabi andjaid ja päästeteenistuste liikmeid tõhusalt uute ohuallikate eest, millega nad võivad õnnetuse korral kokku puutuda; |
| --- | --- |

79.

kutsub autotootjaid üles pöörama elektriautode ja muude uute mootoritehnoloogiate arendamisel erilist tähelepanu sellele, kuidas kaitsta sõidukis viibijaid ning esmaabi andjaid ja päästeteenistuste liikmeid tõhusalt uute ohuallikate eest, millega nad võivad õnnetuse korral kokku puutuda;

| 80. | kutsub liikmesriike üles tõhusalt ja sisuliselt kontrollima mootorsõidukite, mootorrataste ja jalgrataste imporditavaid lisaseadmeid, komponente ja varuosi, et oleks tagatud nende sobivus ja vastavus Euroopa rangetele tarbijakaitsestandarditele; |
| --- | --- |

80.

kutsub liikmesriike üles tõhusalt ja sisuliselt kontrollima mootorsõidukite, mootorrataste ja jalgrataste imporditavaid lisaseadmeid, komponente ja varuosi, et oleks tagatud nende sobivus ja vastavus Euroopa rangetele tarbijakaitsestandarditele;

| 81. | kutsub komisjoni üles uurima põhjalikult sõiduki parandatud ohutustehnika ja juhi vähenenud riskitaju vahelist võimalikku seost ning esitama Euroopa Parlamendile kahe aasta jooksul selle kohta aruande; |
| --- | --- |

81.

kutsub komisjoni üles uurima põhjalikult sõiduki parandatud ohutustehnika ja juhi vähenenud riskitaju vahelist võimalikku seost ning esitama Euroopa Parlamendile kahe aasta jooksul selle kohta aruande;

| 82. | nõuab, et komisjon looks kõigi mootorsõidukite ja turvalisuse aspektist oluliste elektrooniliste süsteemide korrapäraseks tehniliseks kontrollimiseks ühtse Euroopa piirkonna; eeldab, et kontrollimisel võetakse aluseks ranged ja ühtsed standardid; eeldab, et kontrolli teostama ja tehnoülevaatuse tõendeid väljastama hakkavad sõltumatud kontrolliasutused, mis on sertifitseeritud ühtlustatud standardi kohaselt; eeldab, et tagatakse tehnoülevaatuse tõendite vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et komisjon looks kõigi mootorsõidukite ja turvalisuse aspektist oluliste elektrooniliste süsteemide korrapäraseks tehniliseks kontrollimiseks ühtse Euroopa piirkonna; eeldab, et kontrollimisel võetakse aluseks ranged ja ühtsed standardid; eeldab, et kontrolli teostama ja tehnoülevaatuse tõendeid väljastama hakkavad sõltumatud kontrolliasutused, mis on sertifitseeritud ühtlustatud standardi kohaselt; eeldab, et tagatakse tehnoülevaatuse tõendite vastastikune tunnustamine;

| 83. | palub komisjonil kahe aasta jooksul koostada ühised tehnilise kontrolli standardid nendele sõidukitele, mis on läbi teinud raske liiklusõnnetuse; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil kahe aasta jooksul koostada ühised tehnilise kontrolli standardid nendele sõidukitele, mis on läbi teinud raske liiklusõnnetuse;

| 84. | kutsub komisjoni üles edendama sõidukite ohutusstandardite tõstmist, näiteks sõidukite tehnoloogia osas, et ära hoida sõidukite kokkupõrkeid; rõhutab nn arukate transpordisüsteemide tähtsust liikluses hukkunute arvu vähendamisel ning kinnitab, et arukatel sõidukitel ja arukatel maanteedel ning teadus- ja arendustegevuse katseprojektidel, mis keskenduvad sõiduki ja sõiduki (V2V) ning sõiduki ja maantee (V2R) vahelise teabevahetuse vahenditele, on suur ökoloogiline potentsiaal; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles panema rõhku arukate transpordisüsteemide kasutamisele mitte ainult nendel maanteedel, mis kuuluvad üleeuroopalisse võrgustikku; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles edendama sõidukite ohutusstandardite tõstmist, näiteks sõidukite tehnoloogia osas, et ära hoida sõidukite kokkupõrkeid; rõhutab nn arukate transpordisüsteemide tähtsust liikluses hukkunute arvu vähendamisel ning kinnitab, et arukatel sõidukitel ja arukatel maanteedel ning teadus- ja arendustegevuse katseprojektidel, mis keskenduvad sõiduki ja sõiduki (V2V) ning sõiduki ja maantee (V2R) vahelise teabevahetuse vahenditele, on suur ökoloogiline potentsiaal; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles panema rõhku arukate transpordisüsteemide kasutamisele mitte ainult nendel maanteedel, mis kuuluvad üleeuroopalisse võrgustikku;

| 85. | kutsub komisjoni üles kehtestama sõidukite rehvidele ühised standardid, eriti rehviprofiili ja rehvirõhu kohta, ja nägema ette ka nende kontrollimise; toetab rehvide kontrollimise võtmist sõidukite korralisse tehnilisse ülevaatusesse; toetab rehve käsitlevate eeskirjade tõhusamat rakendamist sagedasemate liikluskontrollide abil; palub komisjoni üles esitada rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) spetsifikatsioonid, et tagada rehvide otstarbekohane kasutamine, mis on kasulik nii liiklusohutusele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni üles kehtestama sõidukite rehvidele ühised standardid, eriti rehviprofiili ja rehvirõhu kohta, ja nägema ette ka nende kontrollimise; toetab rehvide kontrollimise võtmist sõidukite korralisse tehnilisse ülevaatusesse; toetab rehve käsitlevate eeskirjade tõhusamat rakendamist sagedasemate liikluskontrollide abil; palub komisjoni üles esitada rehvirõhu seiresüsteemi (TPMS) spetsifikatsioonid, et tagada rehvide otstarbekohane kasutamine, mis on kasulik nii liiklusohutusele kui ka keskkonnale;

Nüüdisaegse tehnoloogia kasutamine sõidukite, infrastruktuuri ja päästeteenistuse valdkonnas

| 86. | nõuab, et üksikasjalik teave maanteede seisundi kohta, teave kõige ohtlikemate ja ebaharilike teelõikude kohta ning liikmesriikides kehtivate liikluseeskirjade kohta (näiteks kehtiv kiirusepiirangute kord ja maksimaalselt lubatud alkoholisisaldus sõidukijuhi veres) oleks liiklejatele kättesaadav nii enne sõitu kui ka sõidu ajal, näiteks arukate transpordisüsteemide vahendusel; eeldab, et selles valdkonnas kasutatakse täielikult ära Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo võimalused; |
| --- | --- |

86.

nõuab, et üksikasjalik teave maanteede seisundi kohta, teave kõige ohtlikemate ja ebaharilike teelõikude kohta ning liikmesriikides kehtivate liikluseeskirjade kohta (näiteks kehtiv kiirusepiirangute kord ja maksimaalselt lubatud alkoholisisaldus sõidukijuhi veres) oleks liiklejatele kättesaadav nii enne sõitu kui ka sõidu ajal, näiteks arukate transpordisüsteemide vahendusel; eeldab, et selles valdkonnas kasutatakse täielikult ära Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo võimalused;

| 87. | palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks seadusandliku ettepaneku (ühes ajakava ja kinnitamise korraga), mille eesmärk on võtta järk-järgult kasutusele – esialgu üüritud sõidukitel, hiljem ka tarbesõidukitel ja erasõidukitel – liiklusõnnetuse andmete dokumenteerimise integreeritud süsteem standarditud lugejaga, mis jäädvustab olulised andmed enne õnnetust, õnnetuse ajal ja pärast õnnetust; rõhutab aga sellega seoses vajadust kaitsta inimeste isikuandmeid ning kasutada andmeid üksnes õnnetuse uurimiseks; |
| --- | --- |

87.

palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks seadusandliku ettepaneku (ühes ajakava ja kinnitamise korraga), mille eesmärk on võtta järk-järgult kasutusele – esialgu üüritud sõidukitel, hiljem ka tarbesõidukitel ja erasõidukitel – liiklusõnnetuse andmete dokumenteerimise integreeritud süsteem standarditud lugejaga, mis jäädvustab olulised andmed enne õnnetust, õnnetuse ajal ja pärast õnnetust; rõhutab aga sellega seoses vajadust kaitsta inimeste isikuandmeid ning kasutada andmeid üksnes õnnetuse uurimiseks;

| 88. | palub komisjonil koostada ettepaneku sõidukite varustamise kohta arukate kiirusekontrollisüsteemidega; see peaks hõlmama ka ajakava, kinnitamise korra üksikasjad ja selleks vajaliku maanteeinfrastruktuuri kirjelduse; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil koostada ettepaneku sõidukite varustamise kohta arukate kiirusekontrollisüsteemidega; see peaks hõlmama ka ajakava, kinnitamise korra üksikasjad ja selleks vajaliku maanteeinfrastruktuuri kirjelduse;

| 89. | kutsub komisjoni üles toetama meetmeid, mis stimuleeriksid tarbijaid võtma sõidukite ostmisel arvesse uuenduslikke ohutustehnoloogiaid, millest mitmed ei ole veel kohustuslikud, kuid millel on turvalisuse seisukohalt tõendatavad eelised; kutsub kindlustusseltse üles andma rohkem soodustusi, kui sõidukitel kasutatakse turvasüsteeme, mis aitavad tõendatult vältida õnnetusi või vähendavad nende tagajärgi; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni üles toetama meetmeid, mis stimuleeriksid tarbijaid võtma sõidukite ostmisel arvesse uuenduslikke ohutustehnoloogiaid, millest mitmed ei ole veel kohustuslikud, kuid millel on turvalisuse seisukohalt tõendatavad eelised; kutsub kindlustusseltse üles andma rohkem soodustusi, kui sõidukitel kasutatakse turvasüsteeme, mis aitavad tõendatult vältida õnnetusi või vähendavad nende tagajärgi;

| 90. | palub komisjonil korraldada uuring uute tehnoloogiate, näiteks esitulede süsteemide kohta, mis aitavad parandada liiklusohutust (nt adapteeruvad esitulede süsteemid); |
| --- | --- |

90.

palub komisjonil korraldada uuring uute tehnoloogiate, näiteks esitulede süsteemide kohta, mis aitavad parandada liiklusohutust (nt adapteeruvad esitulede süsteemid);

| 91. | nõuab, et komisjon kiirendaks direktiivi 2007/38/EÜ hindamist ja läbivaatamist; nõuab, et võetaks arvesse tehnoloogilisi saavutusi ja varustutaks kõik veoautod spetsiaalsete tahavaatepeeglitega, kaamerate ja monitoride või muude tehniliste vahenditega, mis aitaksid kõrvaldada pimealasid, et hoida ära õnnetusi eelkõige jalgratturite ja jalakäijatega, kes muidu jäävad veoautojuhi pimealasse; |
| --- | --- |

91.

nõuab, et komisjon kiirendaks direktiivi 2007/38/EÜ hindamist ja läbivaatamist; nõuab, et võetaks arvesse tehnoloogilisi saavutusi ja varustutaks kõik veoautod spetsiaalsete tahavaatepeeglitega, kaamerate ja monitoride või muude tehniliste vahenditega, mis aitaksid kõrvaldada pimealasid, et hoida ära õnnetusi eelkõige jalgratturite ja jalakäijatega, kes muidu jäävad veoautojuhi pimealasse;

| 92. | tunnustab komisjoni väljendatud eesmärki: pöörata erilist tähelepanu mootorratturite turvalisuse parandamisele; |
| --- | --- |

92.

tunnustab komisjoni väljendatud eesmärki: pöörata erilist tähelepanu mootorratturite turvalisuse parandamisele;

| 93. | peab pidurite blokeerimise vastaste seadmete järkjärgulist ja kohustuslikku kasutuselevõttu kõigil uutel mootorratastel tähtsaks meetmeks, mis võib tunduvalt vähendada mootorratastega juhtuvate raskete õnnetuste arvu; |
| --- | --- |

93.

peab pidurite blokeerimise vastaste seadmete järkjärgulist ja kohustuslikku kasutuselevõttu kõigil uutel mootorratastel tähtsaks meetmeks, mis võib tunduvalt vähendada mootorratastega juhtuvate raskete õnnetuste arvu;

| 94. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid selleks, et tarbesõidukitele kehtivad tehnilised nõuded oleksid vastavuses nüüdisaegsete tehniliste tingimustega (nt väsimuse ja tähelepanu hajumise eest hoiatavad seadmed); |
| --- | --- |

94.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid selleks, et tarbesõidukitele kehtivad tehnilised nõuded oleksid vastavuses nüüdisaegsete tehniliste tingimustega (nt väsimuse ja tähelepanu hajumise eest hoiatavad seadmed);

| 95. | soovitab paigaldada kliimaseadmed kõikidele uuemat tüüpi pikamaa-veoautodele ja, juhul kui see on tehniliselt teostatav, ka vanemat tüüpi veoautodele; on seisukohal, et need seadmed peaksid töötama ka siis, kui auto mootor on välja lülitatud, et juhile oleks tagatud tingimused autos puhkamiseks; palub Euroopa Komisjonil seoses määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8 lõikega 8 selgitada mõistet „magamisase”; |
| --- | --- |

95.

soovitab paigaldada kliimaseadmed kõikidele uuemat tüüpi pikamaa-veoautodele ja, juhul kui see on tehniliselt teostatav, ka vanemat tüüpi veoautodele; on seisukohal, et need seadmed peaksid töötama ka siis, kui auto mootor on välja lülitatud, et juhile oleks tagatud tingimused autos puhkamiseks; palub Euroopa Komisjonil seoses määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8 lõikega 8 selgitada mõistet „magamisase”;

| 96. | väljendab heameelt komisjoni teadaande üle, et komisjonil on kavas kiirendada hädaabikõnede süsteemi („eCall”) rakendamist, ja kutsub komisjoni üles kaaluma järgmise kahe aasta jooksul nimetatud süsteemi laiendamist mootorratastele, raskeveokitele ja bussidele, arvestades eriti puudega inimeste erivajadusi, ning kutsub komisjoni üles esitama vajadusel sellekohased ettepanekud; |
| --- | --- |

96.

väljendab heameelt komisjoni teadaande üle, et komisjonil on kavas kiirendada hädaabikõnede süsteemi („eCall”) rakendamist, ja kutsub komisjoni üles kaaluma järgmise kahe aasta jooksul nimetatud süsteemi laiendamist mootorratastele, raskeveokitele ja bussidele, arvestades eriti puudega inimeste erivajadusi, ning kutsub komisjoni üles esitama vajadusel sellekohased ettepanekud;

| 97. | palub komisjonil välja töötada meetmed, millega abistada ja kaitsta päästeteenistuste liikmeid õnnetuse korral, seahulgas võimalus teha kindlaks või saada kohapeal teavet sõiduki mootoritüübi, passiivse turvavarustuse, nagu näiteks turvapatjade, või kindla materjali kasutamise kohta, samuti saada mistahes muud olulist tehnilist päästeteavet iga automudeli kohta, et kiirendada päästeoperatsiooni; |
| --- | --- |

97.

palub komisjonil välja töötada meetmed, millega abistada ja kaitsta päästeteenistuste liikmeid õnnetuse korral, seahulgas võimalus teha kindlaks või saada kohapeal teavet sõiduki mootoritüübi, passiivse turvavarustuse, nagu näiteks turvapatjade, või kindla materjali kasutamise kohta, samuti saada mistahes muud olulist tehnilist päästeteavet iga automudeli kohta, et kiirendada päästeoperatsiooni;

Nõrgemate liiklejate kaitsmine

| 98. | nõuab, et kaitsetumate liiklejate, nagu mootorratturite, jalakäijate, teehooldustöötajate, jalgratturite, laste, eakamate inimeste ja puudega inimeste kaitset võetaks rohkem arvesse liiklusohutuse koostisosana, näiteks innovaatiliste sõidukite ja infrastruktuuri tehnoloogiate kasutamise kaudu; nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks eakate inimeste ja piiratud liikuvusega inimeste kui liiklejate vajadustele; kutsub seoses sellega liikmesriike üles töötama välja programme, mis aitaksid vältida kõrge vanusega seotud õnnetuste ohte ja lihtsustaksid eakate osalemist liikluses; soovitab kaitsetute liiklejate huvides kasutada sileda pinnaga kaitsepiirdeid ja eraldi teeribasid; |
| --- | --- |

98.

nõuab, et kaitsetumate liiklejate, nagu mootorratturite, jalakäijate, teehooldustöötajate, jalgratturite, laste, eakamate inimeste ja puudega inimeste kaitset võetaks rohkem arvesse liiklusohutuse koostisosana, näiteks innovaatiliste sõidukite ja infrastruktuuri tehnoloogiate kasutamise kaudu; nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks eakate inimeste ja piiratud liikuvusega inimeste kui liiklejate vajadustele; kutsub seoses sellega liikmesriike üles töötama välja programme, mis aitaksid vältida kõrge vanusega seotud õnnetuste ohte ja lihtsustaksid eakate osalemist liikluses; soovitab kaitsetute liiklejate huvides kasutada sileda pinnaga kaitsepiirdeid ja eraldi teeribasid;

| 99. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi edendama turvalise koolitee projekte, et suurendada laste ohutust; märgib, et lisaks kiirusepiirangute kehtestamisele ja kooli liikluspolitsei loomisele tuleb tagada ka koolibussidena kasutatavate sõidukite sobivus ja bussijuhtide professionaalsus; |
| --- | --- |

99.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi edendama turvalise koolitee projekte, et suurendada laste ohutust; märgib, et lisaks kiirusepiirangute kehtestamisele ja kooli liikluspolitsei loomisele tuleb tagada ka koolibussidena kasutatavate sõidukite sobivus ja bussijuhtide professionaalsus;

| 100. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jalgrattasõitu ja kõndimist iseseisvate liikemisviisidena ja kõikide liiklemissüsteemide koostisosadena; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jalgrattasõitu ja kõndimist iseseisvate liikemisviisidena ja kõikide liiklemissüsteemide koostisosadena;

| 101. | palub liikmesriikidel






  — | teha kohustuslikuks, et sõidukis oleksid kaasas hoiatusvestid kõikidele sõidukis viibijatele; |
| --- | --- | --- |

101.

palub liikmesriikidel

—

teha kohustuslikuks, et sõidukis oleksid kaasas hoiatusvestid kõikidele sõidukis viibijatele;

| — | soovitada jalgratturitel, eriti öisel ajal väljaspool asulaid sõites kanda kaitsekiivrit ja hoiatusvesti või sellega samaväärset riietust, et olla paremini nähtav; |
| --- | --- |

—

soovitada jalgratturitel, eriti öisel ajal väljaspool asulaid sõites kanda kaitsekiivrit ja hoiatusvesti või sellega samaväärset riietust, et olla paremini nähtav;

| 102. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku, milles nähakse ette miinimumnõuded, mida jalgrataste tootjad peavad täitma jalgrataste valgustuse ja reflekteerivate elementide puhul; |
| --- | --- |

102.

kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku, milles nähakse ette miinimumnõuded, mida jalgrataste tootjad peavad täitma jalgrataste valgustuse ja reflekteerivate elementide puhul;

| 103. | soovitab, et kuni kolmeaastased lapsed istuksid sõidukites turvatoolides seljaga sõidusuunas; |
| --- | --- |

103.

soovitab, et kuni kolmeaastased lapsed istuksid sõidukites turvatoolides seljaga sõidusuunas;

*

* *

| 104. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

104.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  „Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi aastateks 2011–2020 ettevalmistamine”.

(2)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 609.

(3)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 268.

(4)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 220.

(5)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 50.

(6)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 43.

(7)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 58.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0260.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/67

---

Teisipäev, 27. september 2011Tammiinfrastruktuurid arengumaades

P7_TA(2011)0409

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon arengumaade tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta (2010/2270(INI))

2013/C 56 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele (1);

| — | võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuse kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMP) 2011. aasta aruannet „ÜRO Keskkonnaprogrammi tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang. Kokkuvõte otsustajatele”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMP) 2011. aasta aruannet „ÜRO Keskkonnaprogrammi tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang. Kokkuvõte otsustajatele”;

| — | võttes arvesse ÜRO kolmandat maailma veevarude arenguaruannet (2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kolmandat maailma veevarude arenguaruannet (2009);

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2008. aasta aruannet „Energia kättesaadavus arengumaades“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2008. aasta aruannet „Energia kättesaadavus arengumaades“;

| — | võttes arvesse UNEPi 2007. aasta aruannet tammide ja arengu projekti „Tammid ja areng: Sobivad meetodid paremate otsuste tegemiseks. Kokkuvõte sobivatest meetoditest paremate otsuste tegemiseks tammide ja nende alternatiivide küsimustes” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 2007. aasta aruannet tammide ja arengu projekti „Tammid ja areng: Sobivad meetodid paremate otsuste tegemiseks. Kokkuvõte sobivatest meetoditest paremate otsuste tegemiseks tammide ja nende alternatiivide küsimustes” kohta;

| — | võttes arvesse Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta lõpparuannet „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta lõpparuannet „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”;

| — | võttes arvesse UNEPi 8. novembri 2010. aasta aruannet „Kõrged mägiliustikud ja kliimamuutus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 8. novembri 2010. aasta aruannet „Kõrged mägiliustikud ja kliimamuutus”;

| — | võttes arvesse UNEPi 2008. aasta aruannet „Oht mageveevarudele. Lõuna-Aasia. Mageveevarude hindamine keskkonnamuutuste korral“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 2008. aasta aruannet „Oht mageveevarudele. Lõuna-Aasia. Mageveevarude hindamine keskkonnamuutuste korral“;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0213/2011),

| A. | arvestades, et praeguste arvestuste kohaselt on maailmas kokku üle 50 000 suure tammi ning 100 000 väiksemat ja miljon väikest tammi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praeguste arvestuste kohaselt on maailmas kokku üle 50 000 suure tammi ning 100 000 väiksemat ja miljon väikest tammi;

| B. | arvestades, et rahvusvahelistes standardite määratluste kohaselt on suur tamm üle 15meetrine tamm ja väike tamm üldiselt kuni 15meetrine tamm; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvahelistes standardite määratluste kohaselt on suur tamm üle 15meetrine tamm ja väike tamm üldiselt kuni 15meetrine tamm;

| C. | arvestades, et aastatel 1999–2001 ehitati Aasiasse 589 suurt tammi ning 2006. aastal oli projekteerimisel või ehitamisel 270 enam kuni 60meetrist või kõrgemat tammi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aastatel 1999–2001 ehitati Aasiasse 589 suurt tammi ning 2006. aastal oli projekteerimisel või ehitamisel 270 enam kuni 60meetrist või kõrgemat tammi;

| D. | arvestades, et tõsistest keskkonnaalastest probleemidest hoolimata anti luba Belo Monte tammi ehitamiseks Brasiilias, mis on maailma suuruselt kolmas tamm, kuigi tammi ehitamise tõttu jääb vee alla üle 500 ruutkilomeetrine ala, mis põhjustab tõsist kahju Amazonase hindamatule ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning mille tõttu asustatakse ümber 50 000 peamiselt põliselanikku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tõsistest keskkonnaalastest probleemidest hoolimata anti luba Belo Monte tammi ehitamiseks Brasiilias, mis on maailma suuruselt kolmas tamm, kuigi tammi ehitamise tõttu jääb vee alla üle 500 ruutkilomeetrine ala, mis põhjustab tõsist kahju Amazonase hindamatule ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning mille tõttu asustatakse ümber 50 000 peamiselt põliselanikku;

| E. | arvestades, et Euroopa Investeerimispank on osalenud mitmetes suurtes tammiprojektides, sealhulgas Aasias (näiteks Laoses ja Pakistanis); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Investeerimispank on osalenud mitmetes suurtes tammiprojektides, sealhulgas Aasias (näiteks Laoses ja Pakistanis);

| F. | arvestades, et vesi on põllumajanduse jaoks ülitähtis ja et Aafrikas niisutatakse vaid 5 % haritavast maast, kasutusele on võetud vähem kui 10 % hüdroenergeetika potentsiaalist ja vaid 58 %-l aafriklastest on juurdepääs ohutule joogiveele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vesi on põllumajanduse jaoks ülitähtis ja et Aafrikas niisutatakse vaid 5 % haritavast maast, kasutusele on võetud vähem kui 10 % hüdroenergeetika potentsiaalist ja vaid 58 %-l aafriklastest on juurdepääs ohutule joogiveele;

| G. | arvestades, et veeressursside halb majandamine Aafrikas on põhjustanud ulatusliku pinnaseerosioonini, vee puhastamise kulude suurenemise, reservuaaride kiire mudastumise, majanduselu allakäigu ja veevarustamise häired; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et veeressursside halb majandamine Aafrikas on põhjustanud ulatusliku pinnaseerosioonini, vee puhastamise kulude suurenemise, reservuaaride kiire mudastumise, majanduselu allakäigu ja veevarustamise häired;

| H. | arvestades, et hüdroenergia suurprojektid moodustavad 25 % ette nähtud heite vähendamise ühikutest vastavalt puhta arengu mehhanismile (CDM); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hüdroenergia suurprojektid moodustavad 25 % ette nähtud heite vähendamise ühikutest vastavalt puhta arengu mehhanismile (CDM);

| I. | arvestades, et detsentraliseeritud veeinfrastruktuuride arendamine on Aafrikas veekindluse tagamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eeltingimus; arvestades, et veekogumismeetodeid tuleb täiustada, et tagada piisav veevarustus põua ajal ja säilitada liigset vett üleujutuste ajal; arvestades, et Aafrikas on keskmine veekogumisvõime inimese kohta umbes 200 kuupmeetrit aastas, mis on palju vähem kui teiste piirkondade arenguriikides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et detsentraliseeritud veeinfrastruktuuride arendamine on Aafrikas veekindluse tagamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eeltingimus; arvestades, et veekogumismeetodeid tuleb täiustada, et tagada piisav veevarustus põua ajal ja säilitada liigset vett üleujutuste ajal; arvestades, et Aafrikas on keskmine veekogumisvõime inimese kohta umbes 200 kuupmeetrit aastas, mis on palju vähem kui teiste piirkondade arenguriikides;

| J. | arvestades, et aastatel 2007–2008 suurenes märgatavalt (kuni 75 %) kaubandusega seotud infrastruktuuridele antav toetus, ning ehkki selles valdkonnas on kulukohustuste maht olnud väga kõikuv, on 2008. aasta umbes viie miljardi suurune kogusumma rekordiline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et aastatel 2007–2008 suurenes märgatavalt (kuni 75 %) kaubandusega seotud infrastruktuuridele antav toetus, ning ehkki selles valdkonnas on kulukohustuste maht olnud väga kõikuv, on 2008. aasta umbes viie miljardi suurune kogusumma rekordiline;

| K. | arvestades, et Maailmapank on veevaldkonna suurim välisrahastaja, kes toetab käimasolevaid veega seotud projekte enam kui 100 riigis kokku 20 miljardi USD ulatuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Maailmapank on veevaldkonna suurim välisrahastaja, kes toetab käimasolevaid veega seotud projekte enam kui 100 riigis kokku 20 miljardi USD ulatuses;

| L. | arvestades, et tammidel, mis muudavad põhjalikult jõgesid ja loodusvarade kasutamist, on märkimisväärne mõju inimühiskonnale, jõgede ja märgalade ökosüsteemile ning bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tammidel, mis muudavad põhjalikult jõgesid ja loodusvarade kasutamist, on märkimisväärne mõju inimühiskonnale, jõgede ja märgalade ökosüsteemile ning bioloogilisele mitmekesisusele;

| M. | arvestades, et Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et ehkki suurte tammide abil ei ole õnnestunud toota nii palju elektrit, varustada nii suure koguse veega või kontrollida üleujutuskahjusid nii suures osas kui kavandatud, on neil tohutud sotsiaal- ja keskkonnamõjud ning jõupingutused neid mõjusid vähendada ei ole üldiselt andnud tulemusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et ehkki suurte tammide abil ei ole õnnestunud toota nii palju elektrit, varustada nii suure koguse veega või kontrollida üleujutuskahjusid nii suures osas kui kavandatud, on neil tohutud sotsiaal- ja keskkonnamõjud ning jõupingutused neid mõjusid vähendada ei ole üldiselt andnud tulemusi;

| N. | arvestades, et tammide reservuaaridest läheb õhku kasvuhoonegaase, sealhulgas taimede mädanemisest tekkivat metaani; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tammide reservuaaridest läheb õhku kasvuhoonegaase, sealhulgas taimede mädanemisest tekkivat metaani;

| O. | arvestades, et ÜRO hinnangul elab 2050. aastaks kaks miljardit inimest tõsiste üleujutuskahjude ohus, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO hinnangul elab 2050. aastaks kaks miljardit inimest tõsiste üleujutuskahjude ohus,

| P. | arvestades, et Maailma tammikomisjoni hinnangul on tammide tõttu kogu maailmas ümber asustatud umbes 40-80 miljonit inimest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Maailma tammikomisjoni hinnangul on tammide tõttu kogu maailmas ümber asustatud umbes 40-80 miljonit inimest;

| Q. | arvestades, et Maailma tammikomisjon on järeldanud, et suured tammid on paljudel juhtudel viinud liikide ja ökosüsteemide olulise ja pöördumatu kadumiseni ja et jõesuudme tasandi ökosüsteemide toimimise mõistmine, nende kaitsmine ja taastamine on hädavajalik, et soodustada õiglast inimarengut ja kõigi liikide heaolu, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Maailma tammikomisjon on järeldanud, et suured tammid on paljudel juhtudel viinud liikide ja ökosüsteemide olulise ja pöördumatu kadumiseni ja et jõesuudme tasandi ökosüsteemide toimimise mõistmine, nende kaitsmine ja taastamine on hädavajalik, et soodustada õiglast inimarengut ja kõigi liikide heaolu,

| 1. | on seisukohal, et viimase sajandi vältel ei ole ükski teine loodusnähtus teinud suuremat varalist kahju ega nõudnud rohkem inimelusid kui üleujutused, kuigi nende ohjeldamiseks on kulutatud miljoneid dollareid; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et viimase sajandi vältel ei ole ükski teine loodusnähtus teinud suuremat varalist kahju ega nõudnud rohkem inimelusid kui üleujutused, kuigi nende ohjeldamiseks on kulutatud miljoneid dollareid;

| 2. | rõhutab, et vesi on piiratud loodusvara, mille tõttu tekib selle võrdse jagamise küsimus; toonitab seetõttu, et värske vee varude majandamise ümberkujundamine kliimamuutuse seisukohast on kahtlemata maailma ees seisev peamine proovikivi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vesi on piiratud loodusvara, mille tõttu tekib selle võrdse jagamise küsimus; toonitab seetõttu, et värske vee varude majandamise ümberkujundamine kliimamuutuse seisukohast on kahtlemata maailma ees seisev peamine proovikivi;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kogu 20. sajandi teisel poolel on registreeritud ränkade üleujutuste sageduse suurenemist ning et lähikümnenditel saab sellest kriitiline küsimus; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et kogu 20. sajandi teisel poolel on registreeritud ränkade üleujutuste sageduse suurenemist ning et lähikümnenditel saab sellest kriitiline küsimus;

| 4. | märgib, et üleujutused ohustavad kõige rohkem vähim arenenud maid; toetab UNEPi üleujutustele ennetamise soovitusi, mille kohaselt tuleb maaomandi haldamine ühendada paremate kogumismeetoditega, mis tuginevad traditsioonilistele ja nüüdisaegsematele teaduslikele teadmistele; pooldab kriitiliste ökosüsteemide rehabilitatsiooni ja taastamist, alates metsadest kuni märgaladeni, mis võivad suurendada veevarusid ning toimida puhvrina äärmuslike kliimasündmuste, näiteks üleujutuste korral; |
| --- | --- |

4.

märgib, et üleujutused ohustavad kõige rohkem vähim arenenud maid; toetab UNEPi üleujutustele ennetamise soovitusi, mille kohaselt tuleb maaomandi haldamine ühendada paremate kogumismeetoditega, mis tuginevad traditsioonilistele ja nüüdisaegsematele teaduslikele teadmistele; pooldab kriitiliste ökosüsteemide rehabilitatsiooni ja taastamist, alates metsadest kuni märgaladeni, mis võivad suurendada veevarusid ning toimida puhvrina äärmuslike kliimasündmuste, näiteks üleujutuste korral;

| 5. | rõhutab, et globaalne soojenemine mõjutab sademete hulka, avaldab mõju liustikele ja jääle, kujutades seega endast toiduga kindlustatusele suurenevat ohtu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et globaalne soojenemine mõjutab sademete hulka, avaldab mõju liustikele ja jääle, kujutades seega endast toiduga kindlustatusele suurenevat ohtu;

| 6. | lisaks märgib, et eriti valdavalt Himaalajas ja Andides hoogustunud liustike sulamise tõttu ohustavad laviinid ja tulvaveed mägipiirkondi üha rohkem; juhib siiski tähelepanu sellele, et liustike sulamine ei ole ainus tegur, mis mõjutab veevoogusid Himaalajas, vaid määrava tähtsusega on ka mussoonide aeg ja intensiivsus, muud sademed ja eriti maakasutustavad, nagu metsade raadamine, ülekarjatamine, põllumajandussüsteemid ja elanikkonna asutustihendus; rõhutab eriti, et sageli suurendatakse raadamisega vee hulka ja voolukiirust suurtesse kanalitesse, samal ajal kui jätkusuutmatud maakasutustavad sageli süvendavad liustikujärvede üleujutustest (GLOF) tekkivaid üleujutusi; |
| --- | --- |

6.

lisaks märgib, et eriti valdavalt Himaalajas ja Andides hoogustunud liustike sulamise tõttu ohustavad laviinid ja tulvaveed mägipiirkondi üha rohkem; juhib siiski tähelepanu sellele, et liustike sulamine ei ole ainus tegur, mis mõjutab veevoogusid Himaalajas, vaid määrava tähtsusega on ka mussoonide aeg ja intensiivsus, muud sademed ja eriti maakasutustavad, nagu metsade raadamine, ülekarjatamine, põllumajandussüsteemid ja elanikkonna asutustihendus; rõhutab eriti, et sageli suurendatakse raadamisega vee hulka ja voolukiirust suurtesse kanalitesse, samal ajal kui jätkusuutmatud maakasutustavad sageli süvendavad liustikujärvede üleujutustest (GLOF) tekkivaid üleujutusi;

| 7. | peab hädavajalikuks võtta vastu mitmekihiline üleujutuste strateegia piirkondades, mida tõsiselt ohustavad üleujutused ebastabiilsetest liustikujärvedest, mida teravdab ülemaailmse soojenemise mõju sademete hulgale, ja tahma sadestumine, mis tõestatult kiirendab liustike sulamist; taunib seega asjaolu, et paljudes vähim arenenud maades puuduvad täiesti meetmed üleujutuste ärahoidmiseks; hoiatab siiski, et ei tohi loota sellele, et suurte tammide abil saab ära hoida eelkõige kliimamuutusest tingitud üleujutuste kahjusid, sest paduvihmad tõenäoliselt suurendavad ootamatute üleujutuste intensiivsust ja sagedust, mille tõttu tekib küsimus tammide ohutuse kohta; |
| --- | --- |

7.

peab hädavajalikuks võtta vastu mitmekihiline üleujutuste strateegia piirkondades, mida tõsiselt ohustavad üleujutused ebastabiilsetest liustikujärvedest, mida teravdab ülemaailmse soojenemise mõju sademete hulgale, ja tahma sadestumine, mis tõestatult kiirendab liustike sulamist; taunib seega asjaolu, et paljudes vähim arenenud maades puuduvad täiesti meetmed üleujutuste ärahoidmiseks; hoiatab siiski, et ei tohi loota sellele, et suurte tammide abil saab ära hoida eelkõige kliimamuutusest tingitud üleujutuste kahjusid, sest paduvihmad tõenäoliselt suurendavad ootamatute üleujutuste intensiivsust ja sagedust, mille tõttu tekib küsimus tammide ohutuse kohta;

| 8. | rõhutab, et tammide ehitamist tuleb hinnata selle mõju suhtes jõevoogudele, veele ja jõevaradele juurdepääsu õiguste suhtes ja selles suhtes, kas tammide tõttu on inimesed sunnitud oma põliskodust lahkuma, kas lõhutakse kohalike kogukondade kultuur ja elatisallikad või ammendatakse keskkonnavarad või halvendatakse neid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tammide ehitamist tuleb hinnata selle mõju suhtes jõevoogudele, veele ja jõevaradele juurdepääsu õiguste suhtes ja selles suhtes, kas tammide tõttu on inimesed sunnitud oma põliskodust lahkuma, kas lõhutakse kohalike kogukondade kultuur ja elatisallikad või ammendatakse keskkonnavarad või halvendatakse neid;

| 9. | rõhutab, et Maailma tammikomisjon järeldab oma 16. novembri 2000. aasta aruandes „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”, et suurte tammiprojektide majanduslik tasuvus on jäänud saavutamata, kuna suurte tammide majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid ei ole majanduslikus mõttes piisavalt arvestatud; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Maailma tammikomisjon järeldab oma 16. novembri 2000. aasta aruandes „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”, et suurte tammiprojektide majanduslik tasuvus on jäänud saavutamata, kuna suurte tammide majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid ei ole majanduslikus mõttes piisavalt arvestatud;

| 10. | märgib, et liustike sulamine põhjustab looduslike liustikujärvede kiiret laienemist piirini, kus nad võivad kallastest välja murda ja põhjustada liustikujärvede üleujutusi; toetab prioriteeti, mis on liustikujärvede üleujutustele antud Lõuna-Aasia katastroofiohu vähendamise ja taastamise ülemaailmse rahastamisvahendi programmis partnerluses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegiaga; |
| --- | --- |

10.

märgib, et liustike sulamine põhjustab looduslike liustikujärvede kiiret laienemist piirini, kus nad võivad kallastest välja murda ja põhjustada liustikujärvede üleujutusi; toetab prioriteeti, mis on liustikujärvede üleujutustele antud Lõuna-Aasia katastroofiohu vähendamise ja taastamise ülemaailmse rahastamisvahendi programmis partnerluses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegiaga;

| 11. | tuletab meelde 1941. aasta traagilist õnnetust Peruus, kus liustikuvalli purunemise tõttu hävis Huaraze linn ja hukkus 4 500 inimest; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde 1941. aasta traagilist õnnetust Peruus, kus liustikuvalli purunemise tõttu hävis Huaraze linn ja hukkus 4 500 inimest;

| 12. | tuletab meelde, et vähim arenenud maades ohustavad üleujutused lisaks inimeludele ka piirkondade arengut; tuletab meelde, et 1985. aastal Himaalajas Nepalis toimunud Khumbu liustikujärve tekitatud üleujutus hävitas juba peaaegu valminud Namche hüdroelektrijaama; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et vähim arenenud maades ohustavad üleujutused lisaks inimeludele ka piirkondade arengut; tuletab meelde, et 1985. aastal Himaalajas Nepalis toimunud Khumbu liustikujärve tekitatud üleujutus hävitas juba peaaegu valminud Namche hüdroelektrijaama;

| 13. | rõhutab, et Mägipiirkondade Integreeritud Arengu Rahvusvaheline Keskus (International Centre for Integrated Mountain Development – ICIMOD) on ainuüksi Hindukuši ja Himaalaja piirkonnas registreerinud üle 8 000 liustikujärve, millest 203 loetakse potentsiaalselt ohtlikuks nende asukoha ja looduslike kaldabarjääride (moreenvallide) ebakindluse tõttu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Mägipiirkondade Integreeritud Arengu Rahvusvaheline Keskus (International Centre for Integrated Mountain Development – ICIMOD) on ainuüksi Hindukuši ja Himaalaja piirkonnas registreerinud üle 8 000 liustikujärve, millest 203 loetakse potentsiaalselt ohtlikuks nende asukoha ja looduslike kaldabarjääride (moreenvallide) ebakindluse tõttu;

| 14. | toonitab, et arvestuste kohaselt sõltub Lõuna-Aasias 1,3 miljardit inimest kümnest aastaringse veevooluga jõgikonnast, mida toidavad vihmad ning Himaalaja lume ja liustike sulamise äravool; nõuab tungivalt, et EL loeks selle prioriteetseks piirkonnaks, et hoida ära veega seotud ohtude sagenemisest põhjustatud tulevasi humanitaarkatastroofe; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et arvestuste kohaselt sõltub Lõuna-Aasias 1,3 miljardit inimest kümnest aastaringse veevooluga jõgikonnast, mida toidavad vihmad ning Himaalaja lume ja liustike sulamise äravool; nõuab tungivalt, et EL loeks selle prioriteetseks piirkonnaks, et hoida ära veega seotud ohtude sagenemisest põhjustatud tulevasi humanitaarkatastroofe;

| 15. | rõhutab lisaks, et vähim arenenud maade alamjooksupiirkonnad elavad jõgikondade rikkalikest loodusressurssidest ning on ühed maailma kõige viljakamad põllumajanduspiirkonnad; tuletab meelde, et Hiina ja India kiire majanduskasvu üks põhjus on nende seisund maailma juhtivate riisitootjatena ja enamik toodetud riisist saadakse Gangese, Jangtse ja Kollase jõe (Huang He) jõgikonnast, mida kõiki ähvardavad liustikujärvede üleujutused; |
| --- | --- |

15.

rõhutab lisaks, et vähim arenenud maade alamjooksupiirkonnad elavad jõgikondade rikkalikest loodusressurssidest ning on ühed maailma kõige viljakamad põllumajanduspiirkonnad; tuletab meelde, et Hiina ja India kiire majanduskasvu üks põhjus on nende seisund maailma juhtivate riisitootjatena ja enamik toodetud riisist saadakse Gangese, Jangtse ja Kollase jõe (Huang He) jõgikonnast, mida kõiki ähvardavad liustikujärvede üleujutused;

| 16. | märgib, et on vaja tasakaalustatud investeeringuid nõudluse juhtimise meetmetesse ja maaomandi haldamisse, vee kogumise ja säilitamise meetodite ja institutsioonide parandamisse, et suurendada vee jätkusuutlikku ja tõhusat kasutamist, leevendada korduvate üleujutuste ja põudade mõju ning saavutada põhitasandi veekindlus, mis on Aafrika majanduskasvu alus; palub seada esikohale investeeringud, milles keskendutakse kasvule, maapiirkondades vaesuse vähendamisele, kliimamuutusele vastupanuvõime ja sellega kohanemise kujundamisele ning rahvusvahelises vesikonnas koostöö soodustamisele; |
| --- | --- |

16.

märgib, et on vaja tasakaalustatud investeeringuid nõudluse juhtimise meetmetesse ja maaomandi haldamisse, vee kogumise ja säilitamise meetodite ja institutsioonide parandamisse, et suurendada vee jätkusuutlikku ja tõhusat kasutamist, leevendada korduvate üleujutuste ja põudade mõju ning saavutada põhitasandi veekindlus, mis on Aafrika majanduskasvu alus; palub seada esikohale investeeringud, milles keskendutakse kasvule, maapiirkondades vaesuse vähendamisele, kliimamuutusele vastupanuvõime ja sellega kohanemise kujundamisele ning rahvusvahelises vesikonnas koostöö soodustamisele;

| 17. | märgib, et teadaolevalt ei ole olemas meetodit looduslike liustikejärvede tugevdamiseks, kuid märgib, et UNEPi aruandes kõrgmäestike liustike ja kliimamuutuste kohta (2010) mainitakse muid meetodeid, millega leevendada liustikujärvede üleujutusi sifoonide ning avatud kanalite ja tunnelite abil, et alandada veetaset liustikujärvedes ja kohalikku jõesüsteemi suunduva veevoo kontrollimise abil, kasutades veereservuaari abivahendina; |
| --- | --- |

17.

märgib, et teadaolevalt ei ole olemas meetodit looduslike liustikejärvede tugevdamiseks, kuid märgib, et UNEPi aruandes kõrgmäestike liustike ja kliimamuutuste kohta (2010) mainitakse muid meetodeid, millega leevendada liustikujärvede üleujutusi sifoonide ning avatud kanalite ja tunnelite abil, et alandada veetaset liustikujärvedes ja kohalikku jõesüsteemi suunduva veevoo kontrollimise abil, kasutades veereservuaari abivahendina;

| 18. | on seisukohal, et kui kõrgtootlikke põllumajanduspiirkondi üleujutuste tagajärgede eest ei kaitsta, võib tärkava turumajandusega riikide areng saada järsu tagasikäigu ja võivad kuhjuda raskused toiduga kindlustamisel; tuletab meelde, et kui liustike sulamine Himaalajas suurendab eeldatavasti kõigepealt kõiki jõevoogusid kahe-kolme aastakümne jooksul, siis pikas perspektiivis vood vähenevad oluliselt; peab seetõttu hädavajalikuks töötada välja leevendamis- ja kohandamisstrateegiad, et lahendada põudade probleem tulevikus; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kui kõrgtootlikke põllumajanduspiirkondi üleujutuste tagajärgede eest ei kaitsta, võib tärkava turumajandusega riikide areng saada järsu tagasikäigu ja võivad kuhjuda raskused toiduga kindlustamisel; tuletab meelde, et kui liustike sulamine Himaalajas suurendab eeldatavasti kõigepealt kõiki jõevoogusid kahe-kolme aastakümne jooksul, siis pikas perspektiivis vood vähenevad oluliselt; peab seetõttu hädavajalikuks töötada välja leevendamis- ja kohandamisstrateegiad, et lahendada põudade probleem tulevikus;

| 19. | on seisukohal, et vaja on investeerida suutlikkuse suurendamisse, kuna tõhusad veemajanduse institutsioonid saavad tagada veekasutuse tõhustamisse tehtud investeeringute püsiva tasuvuse ja optimeerivad vee-eraldust ja -kasutust erinevates majandussektorites ning üle haldus- ja poliitiliste piiride; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et vaja on investeerida suutlikkuse suurendamisse, kuna tõhusad veemajanduse institutsioonid saavad tagada veekasutuse tõhustamisse tehtud investeeringute püsiva tasuvuse ja optimeerivad vee-eraldust ja -kasutust erinevates majandussektorites ning üle haldus- ja poliitiliste piiride;

| 20. | toetab kindlalt Maailma tammikomisjoni soovitusi, mille kohaselt tuleks esikohale seada uute projektide elluviimise asemel olemasolevate infrastruktuuride toimivuse optimeerimine; on seisukohal, et olemasolevate tammide kohta tuleb läbi viia korrapärased osalusläbivaatused, et hinnata tammide ohutuse ja tegevuse võimaliku lõpetamise küsimusi; |
| --- | --- |

20.

toetab kindlalt Maailma tammikomisjoni soovitusi, mille kohaselt tuleks esikohale seada uute projektide elluviimise asemel olemasolevate infrastruktuuride toimivuse optimeerimine; on seisukohal, et olemasolevate tammide kohta tuleb läbi viia korrapärased osalusläbivaatused, et hinnata tammide ohutuse ja tegevuse võimaliku lõpetamise küsimusi;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et ilma põhjaliku värske teabeta veeprobleemidest ohustatud alade kohta on varajase hoiatuse süsteemide rakendamine, liustikujärvede seire ja mägipiirkondadele kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise praktiliste meetmete kehtestamine üle jõu käiv ülesanne; toetab kohalike ülikoolide algatust Himalayan University Consortium, et teha selles küsimuses edaspidi koostööd teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et ilma põhjaliku värske teabeta veeprobleemidest ohustatud alade kohta on varajase hoiatuse süsteemide rakendamine, liustikujärvede seire ja mägipiirkondadele kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise praktiliste meetmete kehtestamine üle jõu käiv ülesanne; toetab kohalike ülikoolide algatust Himalayan University Consortium, et teha selles küsimuses edaspidi koostööd teadusuuringute valdkonnas;

| 22. | märgib, et enamik tamme on projekteeritud jõevoogude ajalooliste andmete põhjal eeldusega, et voogude muster jääb samasuguseks, nagu see oli; juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus on kaasa toonud väga suure teadmatuse tammiprojekte mõjutavate põhiparameetrite osas (kuna kliimamuutus ei ole seotud ainult keskmiste näitajatega, vaid ka äärmuslike olukordadega); juhib samuti tähelepanu sellele, et kliimamuutus süvendab tõenäoliselt veelgi probleeme seoses settega, mille kogunemine tammide taha jätab allavoolu asuvad tasandikud ilma pinnase viljakuseks vajalikest toitainetest; |
| --- | --- |

22.

märgib, et enamik tamme on projekteeritud jõevoogude ajalooliste andmete põhjal eeldusega, et voogude muster jääb samasuguseks, nagu see oli; juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus on kaasa toonud väga suure teadmatuse tammiprojekte mõjutavate põhiparameetrite osas (kuna kliimamuutus ei ole seotud ainult keskmiste näitajatega, vaid ka äärmuslike olukordadega); juhib samuti tähelepanu sellele, et kliimamuutus süvendab tõenäoliselt veelgi probleeme seoses settega, mille kogunemine tammide taha jätab allavoolu asuvad tasandikud ilma pinnase viljakuseks vajalikest toitainetest;

| 23. | rõhutab, et üleujutuste tagajärjed ohustavad üha enam suuri infrastruktuurirajatisi, mis on elutähtsad aastatuhande arengueesmärkidega seotud ELi poliitikaeesmärkide – säästva arengu ja toiduga kindlustatuse parandamise – täitmiseks ning et neid rajatisi tuleb kaitsta; soovitab, et rahastamisasutused (kahepoolse abi asutused, mitmepoolsed arengupangad, ekspordikrediidiasutused, EIB) peaksid tagama, et iga tammioptsioon, mille rahastamine on heaks kiidetud, tuleneb kokkulepitud protsessist, mille kohaselt järjestatakse niisutamise, veekogumise ja hüdroenergeetikaga seotud alternatiivid ja arvestatakse Maailma tammikomisjoni soovitusi; rõhutab lisaks, et eelkõige hüdroenergiajaamu ähvardavad ühtlasi ootamatud üleujutused ja lumelaviinid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et üleujutuste tagajärjed ohustavad üha enam suuri infrastruktuurirajatisi, mis on elutähtsad aastatuhande arengueesmärkidega seotud ELi poliitikaeesmärkide – säästva arengu ja toiduga kindlustatuse parandamise – täitmiseks ning et neid rajatisi tuleb kaitsta; soovitab, et rahastamisasutused (kahepoolse abi asutused, mitmepoolsed arengupangad, ekspordikrediidiasutused, EIB) peaksid tagama, et iga tammioptsioon, mille rahastamine on heaks kiidetud, tuleneb kokkulepitud protsessist, mille kohaselt järjestatakse niisutamise, veekogumise ja hüdroenergeetikaga seotud alternatiivid ja arvestatakse Maailma tammikomisjoni soovitusi; rõhutab lisaks, et eelkõige hüdroenergiajaamu ähvardavad ühtlasi ootamatud üleujutused ja lumelaviinid;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et väiksed veehoidlad võivad suurendada vastupanuvõimet kliimamuutusele, pakkudes majanduslikult tõhusaid lahendusi veevarustuse ja põudade leevendamise osas ning parandades toiduga kindlustatust tänu põllumajandustootlikkuse suurenemisele; rõhutab, et väikeste hoidlate alternatiivsed võimalused on väljaspool voolusängi asuvad reservuaarid, mitmeotstarbeliste väikereservuaaride ja maa-aluste hoidlate võrgud; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et väiksed veehoidlad võivad suurendada vastupanuvõimet kliimamuutusele, pakkudes majanduslikult tõhusaid lahendusi veevarustuse ja põudade leevendamise osas ning parandades toiduga kindlustatust tänu põllumajandustootlikkuse suurenemisele; rõhutab, et väikeste hoidlate alternatiivsed võimalused on väljaspool voolusängi asuvad reservuaarid, mitmeotstarbeliste väikereservuaaride ja maa-aluste hoidlate võrgud;

| 25. | rõhutab, et on vähe tõendeid selle kohta, et suured tammid on elektriküsimuse ainus, parim või optimaalne lahendus, kuna nende abil ei parandata tingimata vaeste ja ühiskonna haavatavate rühmade juurdepääsu elektrile; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et on vähe tõendeid selle kohta, et suured tammid on elektriküsimuse ainus, parim või optimaalne lahendus, kuna nende abil ei parandata tingimata vaeste ja ühiskonna haavatavate rühmade juurdepääsu elektrile;

| 26. | tuletab meelde arengupoliitika sidususega seotud kohustusi; rõhutab ühtlasi, et rohkem tuleks pöörata tähelepanu tammide mõjule allavoolu asuvale elanikkonnale, kelle jaoks võib tammi ehitamine kaasa tuua väga suuri muutusi, näiteks toiduga kindlustatuse kadumise; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde arengupoliitika sidususega seotud kohustusi; rõhutab ühtlasi, et rohkem tuleks pöörata tähelepanu tammide mõjule allavoolu asuvale elanikkonnale, kelle jaoks võib tammi ehitamine kaasa tuua väga suuri muutusi, näiteks toiduga kindlustatuse kadumise;

| 27. | julgustab rahastamisasutusi ja ELi rahastama suutlikkuse suurendamist ja koolitusi ning paremaid veemajandamismeetodeid, milles arvestatakse teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi ning taaselustatakse vanu teadmisi, näiteks iidsed ja traditsioonilised niisutussüsteemid, mis on välja toodud UNEPi aruandes kõrgmäestike liustike ja kliimamuutuse kohta; arvab, et kogu ELi poolne rahastamine peab kaasa aitama ELi jätkusuutliku arengu ja toiduga kindlustatuse poliitika edendamise eesmärkidele ja olema kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

27.

julgustab rahastamisasutusi ja ELi rahastama suutlikkuse suurendamist ja koolitusi ning paremaid veemajandamismeetodeid, milles arvestatakse teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi ning taaselustatakse vanu teadmisi, näiteks iidsed ja traditsioonilised niisutussüsteemid, mis on välja toodud UNEPi aruandes kõrgmäestike liustike ja kliimamuutuse kohta; arvab, et kogu ELi poolne rahastamine peab kaasa aitama ELi jätkusuutliku arengu ja toiduga kindlustatuse poliitika edendamise eesmärkidele ja olema kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega;

| 28. | rõhutab, et ohustatud alade kaitsmiseks ei piisa vähim arenenud maades tammide rajamisest ja tugevdamisest, ning ELi maksumaksjate raha raiskamise vältimiseks nõuab kooskõlastatud pingutusi, et tegeleda sümptomite asemel probleemide süvapõhjustega; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ohustatud alade kaitsmiseks ei piisa vähim arenenud maades tammide rajamisest ja tugevdamisest, ning ELi maksumaksjate raha raiskamise vältimiseks nõuab kooskõlastatud pingutusi, et tegeleda sümptomite asemel probleemide süvapõhjustega;

| 29. | palub ELil üleujutuste sageduse suurenemise ja intensiivistumise algpõhjustele lahenduse leidmisel uute kohustuste võtmist kasvuhoonegaaside vähendamiseks, et täita kliimaga seotud eesmärk piirata maa keskmise temperatuuri tõusu kuni 2 °C üle tööstuseelse taseme; |
| --- | --- |

29.

palub ELil üleujutuste sageduse suurenemise ja intensiivistumise algpõhjustele lahenduse leidmisel uute kohustuste võtmist kasvuhoonegaaside vähendamiseks, et täita kliimaga seotud eesmärk piirata maa keskmise temperatuuri tõusu kuni 2 °C üle tööstuseelse taseme;

| 30. | nõuab tungivalt, et EL rakendaks ja edendaks laialdaselt tahma heitkoguste vähendamise meetmeid, nagu metaani tagasisaamine söest, nafta- ja gaasitootmine ning transport, metaani kogumine jäätmemajanduses ning puhtalt põlevate pliitide kasutamine koduses söögivalmistamises, mis aitab võidelda kliimamuutuse vastu ja vähendada liustike sulamist; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et EL rakendaks ja edendaks laialdaselt tahma heitkoguste vähendamise meetmeid, nagu metaani tagasisaamine söest, nafta- ja gaasitootmine ning transport, metaani kogumine jäätmemajanduses ning puhtalt põlevate pliitide kasutamine koduses söögivalmistamises, mis aitab võidelda kliimamuutuse vastu ja vähendada liustike sulamist;

| 31. | kordab veendumust, et väikesed hüdroelektrijaamad on säästvamad ja majanduslikult elujõulisemad kui suured; rõhutab eriti, et detsentraliseeritud, kohalikel taastuvatel allikatel põhinevad väikesüsteemid (mikrohüdro-, kodumajapidamistes kasutatavad päikeseenergia-, tuule- ja biomassisüsteemid) on tsentraliseeritud varustusvõrkudest eemal asuvate maapiirkondade jaoks sobivamad; |
| --- | --- |

31.

kordab veendumust, et väikesed hüdroelektrijaamad on säästvamad ja majanduslikult elujõulisemad kui suured; rõhutab eriti, et detsentraliseeritud, kohalikel taastuvatel allikatel põhinevad väikesüsteemid (mikrohüdro-, kodumajapidamistes kasutatavad päikeseenergia-, tuule- ja biomassisüsteemid) on tsentraliseeritud varustusvõrkudest eemal asuvate maapiirkondade jaoks sobivamad;

| 32. | rõhutab, et tahm koos süsinikdioksiidiga on peamine liustike taandumise põhjustaja; tuletab eriti meelde, et madalamas atmosfääris olev tahm ja osoon on kahjulikud õhusaasteained, mis kahjustavad tervist, vähendavad eluea oodatavat pikkust ja kiirendavad lume ja jää sulamist kogu maailmas, sealhulgas Arktikas, Himaalajas ning muudes liustike ja lumega kaetud piirkondades; rõhutab, et osoon on ühtlasi õhusaasteaine, mis kõige rohkem vähendab viljasaaki, mõjutades seega toiduga kindlustatust; märgib, et metaan on oluline märk osooni moodustumisest ning metaani heitkoguste vähendamisel väheneb ka osooni moodustumine; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et tahm koos süsinikdioksiidiga on peamine liustike taandumise põhjustaja; tuletab eriti meelde, et madalamas atmosfääris olev tahm ja osoon on kahjulikud õhusaasteained, mis kahjustavad tervist, vähendavad eluea oodatavat pikkust ja kiirendavad lume ja jää sulamist kogu maailmas, sealhulgas Arktikas, Himaalajas ning muudes liustike ja lumega kaetud piirkondades; rõhutab, et osoon on ühtlasi õhusaasteaine, mis kõige rohkem vähendab viljasaaki, mõjutades seega toiduga kindlustatust; märgib, et metaan on oluline märk osooni moodustumisest ning metaani heitkoguste vähendamisel väheneb ka osooni moodustumine;

| 33. | nõuab tungivalt viivitamatuid meetmeid tahmaheite vähendamiseks kui kiiret abinõu liustike sulamise peatamiseks, eelkõige heite vähendamise eesmärgil tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogiasse investeerimise edendamise teel; väidab, et kuna tahm ja metaan ei püsi atmosfääris kaua, võivad kiirelt rakendatavate strateegiate kombineeritud leevendamismeetmed kiiresti ja järsult kahandada liustikujärvede üleujutuste ohtu; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt viivitamatuid meetmeid tahmaheite vähendamiseks kui kiiret abinõu liustike sulamise peatamiseks, eelkõige heite vähendamise eesmärgil tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogiasse investeerimise edendamise teel; väidab, et kuna tahm ja metaan ei püsi atmosfääris kaua, võivad kiirelt rakendatavate strateegiate kombineeritud leevendamismeetmed kiiresti ja järsult kahandada liustikujärvede üleujutuste ohtu;

| 34. | kutsub ELi üles edendama tahmaheidet järsult vähendavaid olemasolevaid tehnoloogiaid; rõhutab, et toetataks ja soodustataks eeskirju, millega keelustatakse alepõletamine, kehtestatakse sõidukite heitgaaside range ja korrapärane kontrollimine, piiratakse biomassi põletamist ja nõutakse elektrijaamade iga-aastaste heitkoguste seiret; kutsub ELi üles edendama dialoogis arenguriikidega 16 erinevat tahma- ja metaaniheite vähendamise meedet, mis on esitatud UNEPi aruandes „Tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang”, et saavutada nii õhukvaliteedi paranemine kui ka kiire kasu kliimale, ja töötama erinevate olemasolevate piirkondlike õhusaaste ennetamise kokkulepete laiendamise nimel, lähtudes piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raames tehtud tööst; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi üles edendama tahmaheidet järsult vähendavaid olemasolevaid tehnoloogiaid; rõhutab, et toetataks ja soodustataks eeskirju, millega keelustatakse alepõletamine, kehtestatakse sõidukite heitgaaside range ja korrapärane kontrollimine, piiratakse biomassi põletamist ja nõutakse elektrijaamade iga-aastaste heitkoguste seiret; kutsub ELi üles edendama dialoogis arenguriikidega 16 erinevat tahma- ja metaaniheite vähendamise meedet, mis on esitatud UNEPi aruandes „Tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang”, et saavutada nii õhukvaliteedi paranemine kui ka kiire kasu kliimale, ja töötama erinevate olemasolevate piirkondlike õhusaaste ennetamise kokkulepete laiendamise nimel, lähtudes piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raames tehtud tööst;

| 35. | kutsub ELi üles edendama üleujutuste, maalihete ja tsunamide ülemaailmse varajase hoiatuse süsteemi rajamist (võimalusel ÜRO egiidi all) ja tagama, et selline teave jõuaks arenguriikide kõrvalistesse piirkondadesse ja elanikkonna kõige haavatavamate rühmadeni; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi üles edendama üleujutuste, maalihete ja tsunamide ülemaailmse varajase hoiatuse süsteemi rajamist (võimalusel ÜRO egiidi all) ja tagama, et selline teave jõuaks arenguriikide kõrvalistesse piirkondadesse ja elanikkonna kõige haavatavamate rühmadeni;

| 36. | osutab käimasolevatele läbirääkimistele, mille eesmärk on tahma lisamine piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni Göteborgi protokolli läbivaatamisse kui mudel, ja rõhutab järelmeetmete vajadust UNEPi aruandele „Tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang”, töötades selleks välja ülemaailmse tegevuskava lühiajalise mõjuga kliimasaastajate heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

36.

osutab käimasolevatele läbirääkimistele, mille eesmärk on tahma lisamine piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni Göteborgi protokolli läbivaatamisse kui mudel, ja rõhutab järelmeetmete vajadust UNEPi aruandele „Tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang”, töötades selleks välja ülemaailmse tegevuskava lühiajalise mõjuga kliimasaastajate heite vähendamiseks;

| 37. | liustikujärvede üleujutuste piiriülese iseloomu tõttu palub ELil tugevdada riikidevahelisi dialooge loodusõnnetustele reageerimise poliitikate väljatöötamiseks ning selleks, et soodustada investeeringuid, mis aitavad kaitsta Hindukuši-Himaalaja piirkonna riike üleujutuste eest; nõuab tungivalt, et tunnistataks tõsiasja, et see ei ole mitte ühe, vaid paljude riikide probleem, ja seetõttu on vaja see mitmepoolselt lahendada; |
| --- | --- |

37.

liustikujärvede üleujutuste piiriülese iseloomu tõttu palub ELil tugevdada riikidevahelisi dialooge loodusõnnetustele reageerimise poliitikate väljatöötamiseks ning selleks, et soodustada investeeringuid, mis aitavad kaitsta Hindukuši-Himaalaja piirkonna riike üleujutuste eest; nõuab tungivalt, et tunnistataks tõsiasja, et see ei ole mitte ühe, vaid paljude riikide probleem, ja seetõttu on vaja see mitmepoolselt lahendada;

| 38. | soovitab kiires korras luua ÜRO egiidi all piiriülene agentuur selge eesmärgiga jagada olemasolevaid andmeid, tegeleda piiriüleste veega seotud ohtude ja nende põhjustega ning soovitada sobivaid kohanemis- ja leevendamismeetmeid; rõhutab, et ilma sellise reguleeriva agentuuri juhtimiseta võivad üleujutuste ennetamist ja leevendamist käsitlevad kriitilise tähtsusega läbirääkimised konfliktis olevate riikide vahel ületamatuks osutuda; rõhutab, et sageli peetakse üleujutuste allikaks olevaid liustikupiirkondi strateegilise tähtsusega kohtadeks, mis moodustavad piire riikide vahel ja seega võivad asjaga seotud pooled mitte soovida elutähtsat teavet jagada; |
| --- | --- |

38.

soovitab kiires korras luua ÜRO egiidi all piiriülene agentuur selge eesmärgiga jagada olemasolevaid andmeid, tegeleda piiriüleste veega seotud ohtude ja nende põhjustega ning soovitada sobivaid kohanemis- ja leevendamismeetmeid; rõhutab, et ilma sellise reguleeriva agentuuri juhtimiseta võivad üleujutuste ennetamist ja leevendamist käsitlevad kriitilise tähtsusega läbirääkimised konfliktis olevate riikide vahel ületamatuks osutuda; rõhutab, et sageli peetakse üleujutuste allikaks olevaid liustikupiirkondi strateegilise tähtsusega kohtadeks, mis moodustavad piire riikide vahel ja seega võivad asjaga seotud pooled mitte soovida elutähtsat teavet jagada;

| 39. | juhib tähelepanu sellele, et tammiehitusprojektid mõjutavad rahvusvahelist julgeolekut; rõhutab, et need mõjud võivad piiriüleste konfliktide, sotsiaalsete rahutuste ja keskkonnakahju tekitamise tõttu olla negatiivsed; tuletab meelde, et energia- ja veevarustusega seotud küsimustel võib olla positiivne mõju, kuna need soodustavad ühtlasi dialoogi naaberriikide või -piirkondade vahel; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu sellele, et tammiehitusprojektid mõjutavad rahvusvahelist julgeolekut; rõhutab, et need mõjud võivad piiriüleste konfliktide, sotsiaalsete rahutuste ja keskkonnakahju tekitamise tõttu olla negatiivsed; tuletab meelde, et energia- ja veevarustusega seotud küsimustel võib olla positiivne mõju, kuna need soodustavad ühtlasi dialoogi naaberriikide või -piirkondade vahel;

| 40. | rõhutab, et tammide kavandamisel tuleb lähtuda viiest väärtushinnangust: võrdsus, tõhusus, osalev otsustamine, jätkusuutlikkus ja aruandekohustus; väidab tungivalt ja üldisemalt, et tamme käsitlevate otsuste langetamise protsessis tuleb täiel määral arvesse võtta inimõigusi; tuletab eriti meelde, et kui projektid puudutavad põlisrahvaid ja -hõimusid, siis peab sellises protsessis lähtuma nende vabast, eelnevast ja teadvast nõusolekust; kutsub üle enne iga tammiprojekti heakskiitmist teostama läbipaistvalt ja üldsust kaasates põhjalikke mõjuhinnanguid, milles täiel määral hinnatakse tammiprojektide keskkonna- ja sotsiaalkulusid; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tammide kavandamisel tuleb lähtuda viiest väärtushinnangust: võrdsus, tõhusus, osalev otsustamine, jätkusuutlikkus ja aruandekohustus; väidab tungivalt ja üldisemalt, et tamme käsitlevate otsuste langetamise protsessis tuleb täiel määral arvesse võtta inimõigusi; tuletab eriti meelde, et kui projektid puudutavad põlisrahvaid ja -hõimusid, siis peab sellises protsessis lähtuma nende vabast, eelnevast ja teadvast nõusolekust; kutsub üle enne iga tammiprojekti heakskiitmist teostama läbipaistvalt ja üldsust kaasates põhjalikke mõjuhinnanguid, milles täiel määral hinnatakse tammiprojektide keskkonna- ja sotsiaalkulusid;

| 41. | väljendab muret selle üle, et Maailmapank on kulutanud tammide ehitamisele rohkem kui 100 miljardit USA dollarit, peamiselt mastaapsetele ekspordile suunatud hüdroenergiaprojektidele, mille tõttu on hinnanguliselt ümber asustatud 40-80 miljonit inimest, kaotatud elatis, kahjustatud ökosüsteeme ning pandud arenguriikidele peale ränk võlakoorem; |
| --- | --- |

41.

väljendab muret selle üle, et Maailmapank on kulutanud tammide ehitamisele rohkem kui 100 miljardit USA dollarit, peamiselt mastaapsetele ekspordile suunatud hüdroenergiaprojektidele, mille tõttu on hinnanguliselt ümber asustatud 40-80 miljonit inimest, kaotatud elatis, kahjustatud ökosüsteeme ning pandud arenguriikidele peale ränk võlakoorem;

| 42. | rõhutab, et tammide ehitamise tõttu ümberasustatud inimesed ei peaks üksnes saama rahalist hüvitust, vaid on vaja tagada nende suutlikkus kindlustada endale pikas perspektiivis elatis; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et tammide ehitamise tõttu ümberasustatud inimesed ei peaks üksnes saama rahalist hüvitust, vaid on vaja tagada nende suutlikkus kindlustada endale pikas perspektiivis elatis;

| 43. | kutsub üles terviklikult, läbipaistvalt ja osalevalt hindama üleujutuste mõjude vähendamise ning vee- ja energiavajaduste rahuldamise kõiki võimalusi, seades esikohale ökosüsteemil põhinevad lahendused ja olemasolevate süsteemide tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmise; |
| --- | --- |

43.

kutsub üles terviklikult, läbipaistvalt ja osalevalt hindama üleujutuste mõjude vähendamise ning vee- ja energiavajaduste rahuldamise kõiki võimalusi, seades esikohale ökosüsteemil põhinevad lahendused ja olemasolevate süsteemide tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmise;

| 44. | nõuab tungivalt, et EL järgiks üleujutusprobleemide puhul paindliku juhtimise poliitikat; tunnistab, et üleujutused toimuvad muutuvates oludes ja vajavad paindlikku lähenemist; nõuab üleujutuste paremat prognoosimist, ehitiste tulvakindlaks muutmist ning lammiveehoidlate ja äravoolusüsteemide rajamist; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et EL järgiks üleujutusprobleemide puhul paindliku juhtimise poliitikat; tunnistab, et üleujutused toimuvad muutuvates oludes ja vajavad paindlikku lähenemist; nõuab üleujutuste paremat prognoosimist, ehitiste tulvakindlaks muutmist ning lammiveehoidlate ja äravoolusüsteemide rajamist;

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0067.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/75

---

Teisipäev, 27. september 2011Arengumaade toetamine toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel

P7_TA(2011)0410

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (2010/2100(INI))

2013/C 56 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kohustusi, mis sisalduvad ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, mille osalisriigid on kõik ELi liikmesriigid, eelkõige selle artiklit 11 õiguse kohta toidule; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohustusi, mis sisalduvad ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, mille osalisriigid on kõik ELi liikmesriigid, eelkõige selle artiklit 11 õiguse kohta toidule;

| — | võttes arvesse 1996. aastal toimunud ülemaailmse toidualase tippkohtumise (Rooma deklaratsioon) eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aastal toimunud ülemaailmse toidualase tippkohtumise (Rooma deklaratsioon) eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra;

| — | võttes arvesse 2000. aasta septembris toimunud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ja eriti aastatuhande arengueesmärki nr 1, mis käsitleb põhimõtet kaotada äärmine vaesus ja näljahäda; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta septembris toimunud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ja eriti aastatuhande arengueesmärki nr 1, mis käsitleb põhimõtet kaotada äärmine vaesus ja näljahäda;

| — | võttes arvesse 22. mail 2008. aastal Genfis toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu eriistungit teemal „Muu hulgas toiduainete kiirest hinnatõusust põhjustatud ülemaailmse toidukriisi süvenemise negatiivne mõju toiduõiguse teostamisele”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. mail 2008. aastal Genfis toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu eriistungit teemal „Muu hulgas toiduainete kiirest hinnatõusust põhjustatud ülemaailmse toidukriisi süvenemise negatiivne mõju toiduõiguse teostamisele”;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust pealkirjaga „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust pealkirjaga „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas”;

| — | võttes arvesse 13. aprillil 1999. aastal Londonis alla kirjutatud toiduabi konventsiooni, mille eesmärk on aidata kaasa maailma toiduga kindlustatusele ja parandada rahvusvahelise üldsuse võimet reageerida toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele arengumaade toiduvajadustele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprillil 1999. aastal Londonis alla kirjutatud toiduabi konventsiooni, mille eesmärk on aidata kaasa maailma toiduga kindlustatusele ja parandada rahvusvahelise üldsuse võimet reageerida toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele arengumaade toiduvajadustele;

| — | võttes arvesse 2009. aastal toimunud toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise deklaratsiooni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) koostatud vabatahtlikke suuniseid maaomandi ja muude loodusvarade vastutustundliku juhtimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal toimunud toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise deklaratsiooni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) koostatud vabatahtlikke suuniseid maaomandi ja muude loodusvarade vastutustundliku juhtimise kohta;

| — | võttes arvesse FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames;

| — | võttes arvesse G20-le esitatud asutusteülest aruannet toiduainete hinna volatiilsuse kohta „Toidu- ja põllumajandusturgude hinna volatiilsus: poliitilised meetmed”, mis esitati G20 Prantsusmaa eesistujale 2. juunil 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20-le esitatud asutusteülest aruannet toiduainete hinna volatiilsuse kohta „Toidu- ja põllumajandusturgude hinna volatiilsus: poliitilised meetmed”, mis esitati G20 Prantsusmaa eesistujale 2. juunil 2011. aastal;

| — | võttes arvesse 2004. aasta novembris koostatud ELi maapoliitika suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta novembris koostatud ELi maapoliitika suuniseid;

| — | võttes arvesse OECD ja FAO ühist väljaannet „OECD ja FAO põllumajanduslikud perspektiivid 2011– 2020”, mis ilmus 17. juunil 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD ja FAO ühist väljaannet „OECD ja FAO põllumajanduslikud perspektiivid 2011– 2020”, mis ilmus 17. juunil 2011. aastal;

| — | võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10 % oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10 % oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele;

| — | võttes arvesse Maailmapanga arenguaruannet 2008 „Põllumajanduse areng”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga arenguaruannet 2008 „Põllumajanduse areng”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks”;

| — | võttes arvesse FAO uusimat kahe aasta raportit toiduainetega varustatuse väljavaadete kohta (juuni 2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO uusimat kahe aasta raportit toiduainetega varustatuse väljavaadete kohta (juuni 2011);

| — | võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 15. aprillil 2008 avaldatud aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 15. aprillil 2008 avaldatud aruannet;

| — | võttes arvesse 10. juulil 2009. aastal L’Aquilas tehtud ühisavaldust ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juulil 2009. aastal L’Aquilas tehtud ühisavaldust ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO minimaalse sotsiaalkaitse algatust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO minimaalse sotsiaalkaitse algatust;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;

| — | võttes arvesse FAO 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit;

| — | võttes arvesse FAO aastaülevaadet maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukorra kohta aastal 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO aastaülevaadet maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukorra kohta aastal 2010;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (1);

| — | võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (KOM(2010)0127) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (KOM(2010)0127) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi;

| — | võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (KOM(2010)0126) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (KOM(2010)0126) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (2), 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (3) ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (2), 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (3) ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (5);

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tippkohtumise ning toiduga kindlustatuse kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tippkohtumise ning toiduga kindlustatuse kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (8);

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 4. detsembril 2010 Kinshasas vastu võetud resolutsiooni toiduga kindlustatuse kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 4. detsembril 2010 Kinshasas vastu võetud resolutsiooni toiduga kindlustatuse kohta (9);

| — | võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le;

| — | võttes arvesse aruannet „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0284/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0284/2011),

| A. | arvestades, et 2010. aastal ulatus nälja all kannatavate inimeste arv FAO andmetel 925 miljonini; arvestades, et ülemaailmselt on alla 5-aastaste laste alakaalulisus 26 % ning enam kui kolmandik alla viieaastaste laste surmadest on tingitud alatoitumusest; arvestades, et ainult pooled kõigist arengumaadest (62 riiki 118st) liiguvad aastatuhande arengueesmärgi saavutamise kursil; arvestades, et ülemaailmne majandussurutis ning tõusvad toiduainete ja kütuse hinnad on halvendanud toiduainetega varustatuse olukorda paljudes arengumaades, eriti vähimarenenud riikides, muutes seega osaliselt olematuks viimase aastakümne edusammud vaesuse vähendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2010. aastal ulatus nälja all kannatavate inimeste arv FAO andmetel 925 miljonini; arvestades, et ülemaailmselt on alla 5-aastaste laste alakaalulisus 26 % ning enam kui kolmandik alla viieaastaste laste surmadest on tingitud alatoitumusest; arvestades, et ainult pooled kõigist arengumaadest (62 riiki 118st) liiguvad aastatuhande arengueesmärgi saavutamise kursil; arvestades, et ülemaailmne majandussurutis ning tõusvad toiduainete ja kütuse hinnad on halvendanud toiduainetega varustatuse olukorda paljudes arengumaades, eriti vähimarenenud riikides, muutes seega osaliselt olematuks viimase aastakümne edusammud vaesuse vähendamisel;

| B. | arvestades, et nälg ja alatoitumus on inimeste suremuse peamine põhjus ning suurim oht maailmarahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nälg ja alatoitumus on inimeste suremuse peamine põhjus ning suurim oht maailmarahule ja julgeolekule;

| C. | arvestades, et vastavalt hiljuti, 2011. a jaanuaris avaldatud FAO toiduhindade indeksile on toiduainete hinnad alates 2010. aasta augustist kuust kuusse tõusnud, järgides viimase kümne aasta suundumust, ja hinnatasemed on nüüd kõrgemad kui 2008. aastal toiduainete hindade haripunktis; arvestades, et toorainete hinna volatiilsus avaldab suurt mõju madala sissetulekuga riikidele ning arengumaade kõige vaesematele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja marginaliseerunud elanikerühmadele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt hiljuti, 2011. a jaanuaris avaldatud FAO toiduhindade indeksile on toiduainete hinnad alates 2010. aasta augustist kuust kuusse tõusnud, järgides viimase kümne aasta suundumust, ja hinnatasemed on nüüd kõrgemad kui 2008. aastal toiduainete hindade haripunktis; arvestades, et toorainete hinna volatiilsus avaldab suurt mõju madala sissetulekuga riikidele ning arengumaade kõige vaesematele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja marginaliseerunud elanikerühmadele;

| D. | arvestades, et hinnanguliselt suureneb ülemaailmne nõudlus põllumajandustoodete järele 2050. aastaks 70 % ning et need põllumajandustooted tuleb toota vähem vett ja pestitsiide kasutades, väiksema kasutada oleva põllumajandusmaaga ja säästvaid agroökoloogilisi tootmismeetodeid kasutades, samas kui maailma rahvastik jõuab selleks ajaks prognooside kohaselt üheksa miljardini; arvestades, et toiduga kindlustamatust süvendavad veelgi toorainetega spekuleerimine, maa degradeerumine, veenappus, kliimamuutus, ülemaailmne maa omandamine ja maaomandiga seotud ebakindlus, eelkõige vaeseimate ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade puhul, ülemaailmsed seemnemonopolid, nõudlus agrokütuste järele ja energiapoliitika; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hinnanguliselt suureneb ülemaailmne nõudlus põllumajandustoodete järele 2050. aastaks 70 % ning et need põllumajandustooted tuleb toota vähem vett ja pestitsiide kasutades, väiksema kasutada oleva põllumajandusmaaga ja säästvaid agroökoloogilisi tootmismeetodeid kasutades, samas kui maailma rahvastik jõuab selleks ajaks prognooside kohaselt üheksa miljardini; arvestades, et toiduga kindlustamatust süvendavad veelgi toorainetega spekuleerimine, maa degradeerumine, veenappus, kliimamuutus, ülemaailmne maa omandamine ja maaomandiga seotud ebakindlus, eelkõige vaeseimate ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade puhul, ülemaailmsed seemnemonopolid, nõudlus agrokütuste järele ja energiapoliitika;

| E. | arvestades, et 85 % maailma kindlakstehtud kalavarudest on kas täielikult kasutuses, liigkasutuses või ammendunud, ning arvestades, et toiduainete puuduse all kannatavate väikese sissetulekuga riikide sõltuvus kalast kui loomsete valkude allikast on FAO väljaande „Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2010. aastal” kohaselt vähemalt 20 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 85 % maailma kindlakstehtud kalavarudest on kas täielikult kasutuses, liigkasutuses või ammendunud, ning arvestades, et toiduainete puuduse all kannatavate väikese sissetulekuga riikide sõltuvus kalast kui loomsete valkude allikast on FAO väljaande „Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2010. aastal” kohaselt vähemalt 20 %;

| F. | arvestades, et põllumajandus annab tööd ja elatist rohkem kui 70 % arengumaade tööjõust, eelkõige naistele; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori kasv vaesuse vähendamisel kaks korda tõhusam kui muude sektorite kasv, kuid arvestada tuleb ka maapiirkondade mittepõllumajandussektori kasvu ja töökohtade loomisse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põllumajandus annab tööd ja elatist rohkem kui 70 % arengumaade tööjõust, eelkõige naistele; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori kasv vaesuse vähendamisel kaks korda tõhusam kui muude sektorite kasv, kuid arvestada tuleb ka maapiirkondade mittepõllumajandussektori kasvu ja töökohtade loomisse investeerimise tähtsust;

| G. | arvestades, et on tõendeid väike- ja keskmise suurusega põllumajandustootjate potentsiaali kohta toodetava toidu koguse suurendamisel; arvestades, et ainult eksporttoodangule keskendumisel arengumaades on enamasti negatiivne mõju, eeskätt naistest väiketalunikele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on tõendeid väike- ja keskmise suurusega põllumajandustootjate potentsiaali kohta toodetava toidu koguse suurendamisel; arvestades, et ainult eksporttoodangule keskendumisel arengumaades on enamasti negatiivne mõju, eeskätt naistest väiketalunikele;

| H. | arvestades, et eraomandi kaitse ja õigusriigi põhimõtted on põllumajandusse tehtavate erainvesteeringute suurendamise põhilised eeltingimused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eraomandi kaitse ja õigusriigi põhimõtted on põllumajandusse tehtavate erainvesteeringute suurendamise põhilised eeltingimused;

| I. | arvestades, et juurdepääsu puudumine laenudele või mikrokrediidile seemnearetusse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse investeerimiseks takistab arengumaade väiketalunikel põllumajandustoodangut suurendamast; arvestades, et riigil on väga oluline roll säästva arengu ning tootmis- ja töötlemissuutlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et juurdepääsu puudumine laenudele või mikrokrediidile seemnearetusse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse investeerimiseks takistab arengumaade väiketalunikel põllumajandustoodangut suurendamast; arvestades, et riigil on väga oluline roll säästva arengu ning tootmis- ja töötlemissuutlikkuse suurendamisel;

| J. | arvestades, et viimase kolmekümne aasta jooksul on põllumajandusele eraldatava rahvusvahelise ametliku arenguabi osakaal järsult vähenenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimase kolmekümne aasta jooksul on põllumajandusele eraldatava rahvusvahelise ametliku arenguabi osakaal järsult vähenenud;

| K. | arvestades, et EL reageeris toiduainete rahastamisvahendi loomise näol 2008. aasta toidukriisile kiiresti; arvestades, et kuna selliste meetmete mõju nälja ja toiduga kindlustamatuse struktuurilistele põhjustele ning väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele, eelkõige naiste juhitavatele pereettevõtetele on olnud raske mõõta, asub seisukohale, et nimetatud rahastamisvahendi edasine laiendamine või sellele täiendavate vahendite eraldamine ei peaks toimuma automaatselt, vaid enne otsuse langetamist tuleks läbi viia sõltumatu mõju hindamine selle kohta, kui tõhusalt on eraldatud vahendid parandanud toiduainetega varustatust kõikides abisaavates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL reageeris toiduainete rahastamisvahendi loomise näol 2008. aasta toidukriisile kiiresti; arvestades, et kuna selliste meetmete mõju nälja ja toiduga kindlustamatuse struktuurilistele põhjustele ning väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele, eelkõige naiste juhitavatele pereettevõtetele on olnud raske mõõta, asub seisukohale, et nimetatud rahastamisvahendi edasine laiendamine või sellele täiendavate vahendite eraldamine ei peaks toimuma automaatselt, vaid enne otsuse langetamist tuleks läbi viia sõltumatu mõju hindamine selle kohta, kui tõhusalt on eraldatud vahendid parandanud toiduainetega varustatust kõikides abisaavates riikides;

| L. | arvestades, et alatoitumuse tagajärgi, nt loote kasvupeetus või kängumine esimesel kahel eluaastal, mis põhjustavad pöördumatut kahju, sh lühem kasv täiskasvanuna, vähesem omandatud haridus, väiksem sissetulek täiskasvanuna ja järeltulijate väiksem sünnikaal, tuleb ikka veel pidada paljude lõunapoolsete riikide jätkusuutliku arengu oluliseks probleemiks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alatoitumuse tagajärgi, nt loote kasvupeetus või kängumine esimesel kahel eluaastal, mis põhjustavad pöördumatut kahju, sh lühem kasv täiskasvanuna, vähesem omandatud haridus, väiksem sissetulek täiskasvanuna ja järeltulijate väiksem sünnikaal, tuleb ikka veel pidada paljude lõunapoolsete riikide jätkusuutliku arengu oluliseks probleemiks;

| M. | arvestades, et alates 2008. aastast on taas suurenenud poliitiline rõhuasetus toiduga kindlustatusele, mille tulemusena on rahvusvahelisel tasandil mitmekordistunud algatused, mis nõuavad laiaulatusliku ülemaailmse strateegia väljatöötamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates 2008. aastast on taas suurenenud poliitiline rõhuasetus toiduga kindlustatusele, mille tulemusena on rahvusvahelisel tasandil mitmekordistunud algatused, mis nõuavad laiaulatusliku ülemaailmse strateegia väljatöötamist;

Toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust käsitlev ELi poliitiline raamistik – inimõigustel põhinev säästva põllumajanduse käsitus

| 1. | rõhutab, et nälja all kannatavate inimeste hulk on vastuvõetamatu, ja avaldab kahetsust, et üldised rahvusvahelised jõupingutused ei ole seni viinud aastatuhande arengueesmärgi nr 1 täitmiseni; nõuab viivitamatut tegutsemist, et täita rahvusvahelised kohustused ja teha teoks õigus piisavale ja täisväärtuslikule toidule; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et nälja all kannatavate inimeste hulk on vastuvõetamatu, ja avaldab kahetsust, et üldised rahvusvahelised jõupingutused ei ole seni viinud aastatuhande arengueesmärgi nr 1 täitmiseni; nõuab viivitamatut tegutsemist, et täita rahvusvahelised kohustused ja teha teoks õigus piisavale ja täisväärtuslikule toidule;

| 2. | rõhutab, et toiduga kindlustatuse parandamise eeltingimus on poliitiline stabiilsus, ja palub seepärast kõikidel osapooltel näidata üles poliitilist tahet stabiilsuse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et toiduga kindlustatuse parandamise eeltingimus on poliitiline stabiilsus, ja palub seepärast kõikidel osapooltel näidata üles poliitilist tahet stabiilsuse kindlustamiseks;

| 3. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel; on siiski seisukohal, et ülemaailmne toidukriis ei ole mitte ainult enneolematu ulatusega humanitaarkatastroof, vaid ka tõsine oht rahule ja julgeolekule kogu maailmas, ning ehkki komisjoni tuleb tunnustada püüete eest leida lahendusi miljardi inimese päästmiseks äärmisest vaesusest, peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid kiiremas korras tegema uusi investeeringuid põllumajandusse ja maaelu arengusse, eeskätt arvestades ühise põllumajanduspoliitika uut teksti, millega võetakse kasutusele spetsiaalsed mehhanismid, et tagada põhitoiduainete piisavad üleilmsed varud, kaotada omaenda kaubandustõkked ja vähendada kõige raskemas olukorras olevate riikide võlga; on seisukohal, et komisjon peaks arenguabi arvutamisel rohkem arvesse võtma mõnede riikide toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt komisjoni teatise üle ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel; on siiski seisukohal, et ülemaailmne toidukriis ei ole mitte ainult enneolematu ulatusega humanitaarkatastroof, vaid ka tõsine oht rahule ja julgeolekule kogu maailmas, ning ehkki komisjoni tuleb tunnustada püüete eest leida lahendusi miljardi inimese päästmiseks äärmisest vaesusest, peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid kiiremas korras tegema uusi investeeringuid põllumajandusse ja maaelu arengusse, eeskätt arvestades ühise põllumajanduspoliitika uut teksti, millega võetakse kasutusele spetsiaalsed mehhanismid, et tagada põhitoiduainete piisavad üleilmsed varud, kaotada omaenda kaubandustõkked ja vähendada kõige raskemas olukorras olevate riikide võlga; on seisukohal, et komisjon peaks arenguabi arvutamisel rohkem arvesse võtma mõnede riikide toiduga kindlustatust;

| 4. | väljendab heameelt kahe humanitaartoiduabi ja toiduga kindlustatust käsitleva komisjoni teatise üle; nõuab nimetatud kahe teatise sidusat ja kooskõlastatud rakendamist, et tegeleda tõhusamalt nälja, alatoitumuse ja toiduga kindlustamatuse süvapõhjustega ning riikidevahelise ja -sisese toiduainete jaotamise küsimusega, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna kõige vaesematele ja marginaliseerunud rühmadele; kutsub liikmesriike üles toetama toiduga kindlustatuse poliitilist raamistikku toetava rakenduskava väljatöötamise protsessi ja kui see kava on valmis, siis seda vastu võtma; tunneb heameelt tõsiasja üle, et erilist tähelepanu pööratakse neile, kes õnnetustes kõige rohkem kannatavad, nimelt naistele ja lastele; leiab, et kui kriis tekib, on väga oluline tagada ühiskonna suutlikkus lühikeses ja pikas plaanis toiduaineid leida; tuletab meelde, et erakorralised mehhanismid ei tohi olla pikaajaliseks lahenduseks; avaldab sügavat muret kõnealuste mehhanismide negatiivse mõju üle, eriti kohalikule majandusele; rõhutab, et säästva arengu poliitika peaks põhinema pikaajalistel ja koostööle suunatud lähenemisviisidel; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt kahe humanitaartoiduabi ja toiduga kindlustatust käsitleva komisjoni teatise üle; nõuab nimetatud kahe teatise sidusat ja kooskõlastatud rakendamist, et tegeleda tõhusamalt nälja, alatoitumuse ja toiduga kindlustamatuse süvapõhjustega ning riikidevahelise ja -sisese toiduainete jaotamise küsimusega, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna kõige vaesematele ja marginaliseerunud rühmadele; kutsub liikmesriike üles toetama toiduga kindlustatuse poliitilist raamistikku toetava rakenduskava väljatöötamise protsessi ja kui see kava on valmis, siis seda vastu võtma; tunneb heameelt tõsiasja üle, et erilist tähelepanu pööratakse neile, kes õnnetustes kõige rohkem kannatavad, nimelt naistele ja lastele; leiab, et kui kriis tekib, on väga oluline tagada ühiskonna suutlikkus lühikeses ja pikas plaanis toiduaineid leida; tuletab meelde, et erakorralised mehhanismid ei tohi olla pikaajaliseks lahenduseks; avaldab sügavat muret kõnealuste mehhanismide negatiivse mõju üle, eriti kohalikule majandusele; rõhutab, et säästva arengu poliitika peaks põhinema pikaajalistel ja koostööle suunatud lähenemisviisidel;

| 5. | rõhutab erakorralise abi, rehabilitatsiooni ning arengu vaheliste seoste tugevdamise tähtsust; nõuab, et kasutataks rohkem vahendeid abi järjepidevuse tagamiseks ning keskendutaks olemasolevate finantsvahendite paindlikkusele ja vastastikusele täiendavusele; toetab humanitaarorganisatsioonide ja arendusasutuste vahelise dialoogi ja koostöö edendamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab erakorralise abi, rehabilitatsiooni ning arengu vaheliste seoste tugevdamise tähtsust; nõuab, et kasutataks rohkem vahendeid abi järjepidevuse tagamiseks ning keskendutaks olemasolevate finantsvahendite paindlikkusele ja vastastikusele täiendavusele; toetab humanitaarorganisatsioonide ja arendusasutuste vahelise dialoogi ja koostöö edendamist;

| 6. | kutsub ELi üles hindama ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekute mõju arengule, et parandada sidusust ühise põllumajanduspoliitika ja ELi arengupoliitika eesmärkide vahel; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles hindama ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekute mõju arengule, et parandada sidusust ühise põllumajanduspoliitika ja ELi arengupoliitika eesmärkide vahel;

| 7. | kutsub üles suurendama ELi arenguabikavades jätkusuutliku põllumajanduse toetusi eelkõige kohalikuks tarbimiseks tootvatele väiketalunikele, talunikele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele ning investeerima riiklikesse osaluskavadesse, mida tuleks rakendada kohalikul tasandil koostöös talunike ja nende esindajatega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; rõhutab vajadust suuremate avaliku sektori investeeringute järele uuringutesse, mis käsitlevad säästvaid agroökoloogilisi tootmissüsteeme, mis parandavad ühtlasi põllumajandussektori ja maapiirkondade tootlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

7.

kutsub üles suurendama ELi arenguabikavades jätkusuutliku põllumajanduse toetusi eelkõige kohalikuks tarbimiseks tootvatele väiketalunikele, talunikele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele ning investeerima riiklikesse osaluskavadesse, mida tuleks rakendada kohalikul tasandil koostöös talunike ja nende esindajatega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; rõhutab vajadust suuremate avaliku sektori investeeringute järele uuringutesse, mis käsitlevad säästvaid agroökoloogilisi tootmissüsteeme, mis parandavad ühtlasi põllumajandussektori ja maapiirkondade tootlikkust ja konkurentsivõimet;

| 8. | on seisukohal, et vaja on partnerlust kõigi toiduga kindlustatuse alase arengu sidusrühmadega, eriti kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; toonitab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on oma läheduse tõttu territooriumidele ja kohalikule elanikkonnale ning suutlikkuse tõttu kooskõlastada erinevate osalejate meetmeid väga oluline roll vahendaja ja arendusplatvormina; rõhutab, et struktureeritud dialoogi institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel tuleb laiendada, nii et see hõlmaks toiduga kindlustatuse küsimusi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et vaja on partnerlust kõigi toiduga kindlustatuse alase arengu sidusrühmadega, eriti kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; toonitab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on oma läheduse tõttu territooriumidele ja kohalikule elanikkonnale ning suutlikkuse tõttu kooskõlastada erinevate osalejate meetmeid väga oluline roll vahendaja ja arendusplatvormina; rõhutab, et struktureeritud dialoogi institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel tuleb laiendada, nii et see hõlmaks toiduga kindlustatuse küsimusi;

| 9. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi rahvusvahelise arenguabi andjaid – sealhulgas valitsusväliseid organisatsioone – üles suunama oma investeeringuid konkreetsemalt põllumajandussektorisse, et anda kohalikele elanikele põhjus mitte liikuda mujale; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi rahvusvahelise arenguabi andjaid – sealhulgas valitsusväliseid organisatsioone – üles suunama oma investeeringuid konkreetsemalt põllumajandussektorisse, et anda kohalikele elanikele põhjus mitte liikuda mujale;

| 10. | kordab, kui oluline on edendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud, kuid tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta; kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandusettevõtjate turulepääsu; |
| --- | --- |

10.

kordab, kui oluline on edendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud, kuid tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta; kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandusettevõtjate turulepääsu;

| 11. | tuletab meelde, et kuna suur osa ebasoodsamas olukorras olevatest elanikerühmadest saab elatist põllumajandusest, on jätkusuutliku põllumajandustootmise arendamine ja hinnangute tõsine kaalumine IAASTD-s oluline aastatuhande arengueesmärgi nr 1 saavutamise eeltingimus; on veendunud, et just väikepõllumajandustootmine võib aidata tagada toiduga kindlustatust, kui tugevdatakse naiste olulist rolli, edendades selleks põllumajandustoodete kohapeal töötlemist ning laenude ja mikrolaenude kasutamist ning kaasatakse väiketootjate ühistud kui otsustava tähtsusega osalejad põllumajandus- ja kaubanduspoliitika kujundamisse; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et kuna suur osa ebasoodsamas olukorras olevatest elanikerühmadest saab elatist põllumajandusest, on jätkusuutliku põllumajandustootmise arendamine ja hinnangute tõsine kaalumine IAASTD-s oluline aastatuhande arengueesmärgi nr 1 saavutamise eeltingimus; on veendunud, et just väikepõllumajandustootmine võib aidata tagada toiduga kindlustatust, kui tugevdatakse naiste olulist rolli, edendades selleks põllumajandustoodete kohapeal töötlemist ning laenude ja mikrolaenude kasutamist ning kaasatakse väiketootjate ühistud kui otsustava tähtsusega osalejad põllumajandus- ja kaubanduspoliitika kujundamisse;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajandussektori arenguks on vaja pikaajalisi investeeringuid kogu väärtusahela ulatuses tootjatest tarbijateni, et tagada vajalik infrastruktuur – teed, ühendus turgude vahel ning teave turgude endi ja toodete mitmekesistamise ulatuse kohta; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajandussektori arenguks on vaja pikaajalisi investeeringuid kogu väärtusahela ulatuses tootjatest tarbijateni, et tagada vajalik infrastruktuur – teed, ühendus turgude vahel ning teave turgude endi ja toodete mitmekesistamise ulatuse kohta;

| 13. | on seisukohal, et arengumaade toetamise poliitika peaks kindlasti hõlmama ka kava haridus- ja koolitusprojektide kohta, mis on suunatud töökohtade loomisele ja võimaldavad noortel õppida säästvat põllumajandust, eesmärgiga töötada välja kvaliteetsemad, spetsialiseeritumad ja säästvamad tootmisvormid, et piirata nii rännet maapiirkondadest ja vähendada vaesust; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et arengumaade toetamise poliitika peaks kindlasti hõlmama ka kava haridus- ja koolitusprojektide kohta, mis on suunatud töökohtade loomisele ja võimaldavad noortel õppida säästvat põllumajandust, eesmärgiga töötada välja kvaliteetsemad, spetsialiseeritumad ja säästvamad tootmisvormid, et piirata nii rännet maapiirkondadest ja vähendada vaesust;

| 14. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et põllumajandustootjad saaksid lisaks oma toiduvajaduse rahuldamisele sissetuleku, mis võimaldaks neil saada haridust ja teha investeeringuid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et põllumajandustootjad saaksid lisaks oma toiduvajaduse rahuldamisele sissetuleku, mis võimaldaks neil saada haridust ja teha investeeringuid;

| 15. | rõhutab, et on ülimalt oluline kaasata arengumaade kohalikud põllumajandusorganisatsioonid põllumajanduspoliitika rakendamise erinevatesse etappidesse ning et Euroopa Liit peaks seepärast püüdma tugevdada kohalikke ühendusi, et tagada kohalike kogukondade huvide kaitse; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et on ülimalt oluline kaasata arengumaade kohalikud põllumajandusorganisatsioonid põllumajanduspoliitika rakendamise erinevatesse etappidesse ning et Euroopa Liit peaks seepärast püüdma tugevdada kohalikke ühendusi, et tagada kohalike kogukondade huvide kaitse;

| 16. | jagab seisukohta, et ELi abikavad peaksid keskenduma eeskätt toiduainete jätkusuutlikule väike- ja keskmise suurusega tootmisele, nagu on soovitatud IAASTDi aruandes, ja ökoloogiliselt tõhusatele käsitustele, mis suurendavad bioloogilist mitmekesisust, ennetavad viljaka maa degradeerumist ja edendavad väikese välise sisendiga tootmistavasid, mida on võimalik saavutada väiketootjate ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate parema juurdepääsuga õiglaste intressimäärade ja tingimustega laenudele ja mikrokrediidile; |
| --- | --- |

16.

jagab seisukohta, et ELi abikavad peaksid keskenduma eeskätt toiduainete jätkusuutlikule väike- ja keskmise suurusega tootmisele, nagu on soovitatud IAASTDi aruandes, ja ökoloogiliselt tõhusatele käsitustele, mis suurendavad bioloogilist mitmekesisust, ennetavad viljaka maa degradeerumist ja edendavad väikese välise sisendiga tootmistavasid, mida on võimalik saavutada väiketootjate ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate parema juurdepääsuga õiglaste intressimäärade ja tingimustega laenudele ja mikrokrediidile;

| 17. | on seisukohal, et EL peaks aitama edendada kohalike sortide seemnete kasutamist, kuna need on kohanenud arengumaade kliimatingimustega ja nende ladustamine, nendega kauplemine ja põllumajandustootjate varustamine on intellektuaalomandi õiguste puudumise tõttu lihtne; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et EL peaks aitama edendada kohalike sortide seemnete kasutamist, kuna need on kohanenud arengumaade kliimatingimustega ja nende ladustamine, nendega kauplemine ja põllumajandustootjate varustamine on intellektuaalomandi õiguste puudumise tõttu lihtne;

| 18. | kutsub ELi ja arengumaid üles arendama ühist teadusuuringute ja koolitussuutlikkust säästlike põllumajandusviiside ja uute tehnoloogiate valdkonnas, eriti avaliku ja erasektori partnerluste ja ühisettevõtete abil, sealhulgas lisandväärtuse loomise vallas toiduainete kogumisel ja ladustamisel pakendamise ja töötlemise kaudu; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi ja arengumaid üles arendama ühist teadusuuringute ja koolitussuutlikkust säästlike põllumajandusviiside ja uute tehnoloogiate valdkonnas, eriti avaliku ja erasektori partnerluste ja ühisettevõtete abil, sealhulgas lisandväärtuse loomise vallas toiduainete kogumisel ja ladustamisel pakendamise ja töötlemise kaudu;

| 19. | nõuab riiklikest vahenditest rahastatavate uuringute tõhustamist ja oskusteabe edastamist säästva põllumajanduse valdkonnas, et edendada tegevusi, mis tugevdavad väiketalunike positsiooni põllumajandustoodangu optimeerimisel, kliimamuutusega kohanemisel ja reageerimisel suurenenud nõudlusele ressursside järele; |
| --- | --- |

19.

nõuab riiklikest vahenditest rahastatavate uuringute tõhustamist ja oskusteabe edastamist säästva põllumajanduse valdkonnas, et edendada tegevusi, mis tugevdavad väiketalunike positsiooni põllumajandustoodangu optimeerimisel, kliimamuutusega kohanemisel ja reageerimisel suurenenud nõudlusele ressursside järele;

| 20. | nõuab mehhanismide loomist, mis kaitseksid metsi, põlisrahvaid, märgalasid ja traditsioonilisi põllumajandustavasid eksportivates kolmandates riikides; |
| --- | --- |

20.

nõuab mehhanismide loomist, mis kaitseksid metsi, põlisrahvaid, märgalasid ja traditsioonilisi põllumajandustavasid eksportivates kolmandates riikides;

| 21. | usub, et pidades silmas maailma rahvastikuarvu kasvu ja suurenevat survet loodusvaradele, on hädavajalik võtta säästvamad, energiasäästlikumad ja tõhusamad tootmisvormid kasutusele kogu maailmas; nõuab, et ELi ja liikmesriikide abi eraldamine oleks seotud säästvate ja energia osas sõltumatute põllumajandusliku tootmise süsteemide arendamisega ning et osa sellest abist aitaks luua rajatisi energia tootmiseks taastuvatest allikatest (nagu tuul ja päike) ja hästikorraldatud veemajanduse; |
| --- | --- |

21.

usub, et pidades silmas maailma rahvastikuarvu kasvu ja suurenevat survet loodusvaradele, on hädavajalik võtta säästvamad, energiasäästlikumad ja tõhusamad tootmisvormid kasutusele kogu maailmas; nõuab, et ELi ja liikmesriikide abi eraldamine oleks seotud säästvate ja energia osas sõltumatute põllumajandusliku tootmise süsteemide arendamisega ning et osa sellest abist aitaks luua rajatisi energia tootmiseks taastuvatest allikatest (nagu tuul ja päike) ja hästikorraldatud veemajanduse;

| 22. | rõhutab, et EL peaks ÜRO kliimamuutusega kohanemise fondi käsitlevate läbirääkimiste raames avaldama survet tagamaks, et suuremat osa arengumaadele eraldatavatest vahenditest kasutataks tõhusalt kohaliku põllumajanduspoliitika tugevdamiseks, pidades samas silmas sotsiaalse ja keskkonnaarengu jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et EL peaks ÜRO kliimamuutusega kohanemise fondi käsitlevate läbirääkimiste raames avaldama survet tagamaks, et suuremat osa arengumaadele eraldatavatest vahenditest kasutataks tõhusalt kohaliku põllumajanduspoliitika tugevdamiseks, pidades samas silmas sotsiaalse ja keskkonnaarengu jätkusuutlikkust;

| 23. | rõhutab, et selleks, et arengumaade väiketalunikud, eelkõige naised, saaksid mitte ainult jätkusuutlikuks, vaid rakendaksid ka oma tootmispotentsiaali, peab neil olema parem juurdepääs mikrokrediidile, sh mittetulunduslikule mikrokrediidile, et investeerida seemnearetusse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse ning vajalikku hulka taimekaitsevahenditesse, et oma saaki kahjurite ja haiguste eest kaitsta; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et selleks, et arengumaade väiketalunikud, eelkõige naised, saaksid mitte ainult jätkusuutlikuks, vaid rakendaksid ka oma tootmispotentsiaali, peab neil olema parem juurdepääs mikrokrediidile, sh mittetulunduslikule mikrokrediidile, et investeerida seemnearetusse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse ning vajalikku hulka taimekaitsevahenditesse, et oma saaki kahjurite ja haiguste eest kaitsta;

| 24. | rõhutab, kui tähtis on tõhustada nii ohustatud elanikkonnarühmade toitumise kui ka toitumise üldise parandamisega seotud tegevusi ja poliitikat ning paremini kooskõlastada selle valdkonna abiandjate tegevust riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtis on tõhustada nii ohustatud elanikkonnarühmade toitumise kui ka toitumise üldise parandamisega seotud tegevusi ja poliitikat ning paremini kooskõlastada selle valdkonna abiandjate tegevust riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil;

| 25. | rõhutab vajadust anda arengumaade väiketalunikele suurem juurdepääs omandiõigustele, mis võimaldaks väikemaaomanikel tõendada omandiõigust ja omada seeläbi tagatist laenudele, mis on vajalikud toodangu suurendamiseks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust anda arengumaade väiketalunikele suurem juurdepääs omandiõigustele, mis võimaldaks väikemaaomanikel tõendada omandiõigust ja omada seeläbi tagatist laenudele, mis on vajalikud toodangu suurendamiseks;

| 26. | palub komisjonil toetada partnerriikide põllumajandustoodete töötlemise alase suutlikkuse arendamist, et vähendada saagikoristuse järgseid kadusid, pikendada toiduainete säilivusaega ja säilitamist ja arendada välja paremad ladustamisvõimalused, ennetades seega riknemisest tingitud kadusid, mis on praegu arengumaades üle maailma väga suured, ning parandada pääsu kohalikule turule ja anda kohalikele elanikele inimväärset tööd; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et lihtsustada tehnoloogia, ekspertteadmiste ja suutlikkuse suurendamise toetuse siiret arengumaadesse; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil toetada partnerriikide põllumajandustoodete töötlemise alase suutlikkuse arendamist, et vähendada saagikoristuse järgseid kadusid, pikendada toiduainete säilivusaega ja säilitamist ja arendada välja paremad ladustamisvõimalused, ennetades seega riknemisest tingitud kadusid, mis on praegu arengumaades üle maailma väga suured, ning parandada pääsu kohalikule turule ja anda kohalikele elanikele inimväärset tööd; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et lihtsustada tehnoloogia, ekspertteadmiste ja suutlikkuse suurendamise toetuse siiret arengumaadesse;

| 27. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse kuivade ja poolkuivade maade rolli ja pöörata eritähelepanu kariloomadele, sest suurimad lihatarnijad linnastunumatele aladele on kuivade ja poolkuivade maadega piirkonnad; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse kuivade ja poolkuivade maade rolli ja pöörata eritähelepanu kariloomadele, sest suurimad lihatarnijad linnastunumatele aladele on kuivade ja poolkuivade maadega piirkonnad;

| 28. | tuletab meelde, et piisava toidu kättesaadavus on üldine inimõigus; nõuab partnerriikidelt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni õigust toidule käsitlevate vabatahtlike suuniste rakendamist; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et piisava toidu kättesaadavus on üldine inimõigus; nõuab partnerriikidelt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni õigust toidule käsitlevate vabatahtlike suuniste rakendamist;

| 29. | tuletab meelde, et põllumajanduse areng peab põhinema õigusel toidule ja õigusel toota toiduaineid; nõuab, et EL tunnistaks ja kaitseks arengumaade vajadust saavutada toiduga kindlustatus (nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt) ja nende õigust end võimalikult palju ise varustada; toonitab sellega seoses ELi lubadust kaotada järk-järgult eksporditoetused paralleelselt WTO partnerite samalaadsete meetmetega; rõhutab seejuures vajadust tagada nendes riikides kohalikele kogukondadele võrdne juurdepääs toidule; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et põllumajanduse areng peab põhinema õigusel toidule ja õigusel toota toiduaineid; nõuab, et EL tunnistaks ja kaitseks arengumaade vajadust saavutada toiduga kindlustatus (nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt) ja nende õigust end võimalikult palju ise varustada; toonitab sellega seoses ELi lubadust kaotada järk-järgult eksporditoetused paralleelselt WTO partnerite samalaadsete meetmetega; rõhutab seejuures vajadust tagada nendes riikides kohalikele kogukondadele võrdne juurdepääs toidule;

| 30. | tuletab meelde toiduga kindlustatuse mõiste tähtsust, mida määratletakse kui riigi või piirkonna suutlikkust demokraatlikult rakendada oma põllumajandus- ja toidupoliitikat, -prioriteete ja -strateegiaid säästva põllumajandusmudeli abil; tuletab meelde, et mõne arengumaa praegused sisemaised tootmisvõimsused ei pruugi vastata vajadustele ja et pikaaegse toiduga kindlustatuse saavutamine nõuab impordisõltuvuse vähendamist sisemaiste tootmisvõimsuste suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde toiduga kindlustatuse mõiste tähtsust, mida määratletakse kui riigi või piirkonna suutlikkust demokraatlikult rakendada oma põllumajandus- ja toidupoliitikat, -prioriteete ja -strateegiaid säästva põllumajandusmudeli abil; tuletab meelde, et mõne arengumaa praegused sisemaised tootmisvõimsused ei pruugi vastata vajadustele ja et pikaaegse toiduga kindlustatuse saavutamine nõuab impordisõltuvuse vähendamist sisemaiste tootmisvõimsuste suurendamise kaudu;

| 31. | tuletab meelde, et toiduga kindlustatuse juhtimine vajab käsitust, mis arvestaks ülemaailmset raamistikku, mis keskendub toiduabist kaugemale ulatuvale toidupoliitikale, abistajate vahelisele ning abistajate ja abi saajate vahelisele koostööle koos kohaliku partnerluse tugevdamisega ning abisaavate riikide poliitika otsustavale rollile niisuguste avalike põhihüvede tagamisel nagu riigis valitsev rahu ja investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et toiduga kindlustatuse juhtimine vajab käsitust, mis arvestaks ülemaailmset raamistikku, mis keskendub toiduabist kaugemale ulatuvale toidupoliitikale, abistajate vahelisele ning abistajate ja abi saajate vahelisele koostööle koos kohaliku partnerluse tugevdamisega ning abisaavate riikide poliitika otsustavale rollile niisuguste avalike põhihüvede tagamisel nagu riigis valitsev rahu ja investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri;

| 32. | tunneb heameelt otsuse üle viia toitumisalane mõõde sisse ELi kavadesse; palub komisjonil koostada seda mõõdet käsitlev teatis; nõuab, et toitumisalase aspektiga arvestataks püsivalt toiduga kindlustatuse poliitikas ja põllumajandussektori toetustes; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt otsuse üle viia toitumisalane mõõde sisse ELi kavadesse; palub komisjonil koostada seda mõõdet käsitlev teatis; nõuab, et toitumisalase aspektiga arvestataks püsivalt toiduga kindlustatuse poliitikas ja põllumajandussektori toetustes;

| 33. | palub komisjonil tunnustada naiste kui väiketalunike keskset rolli toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse tagamisel ning investeerida just naisi toetavatesse kavadesse; tuletab meelde, et naiste tähtsust enda ja laste toitumisalase kindlustatuse tagamisel tuleb veel kohaselt tunnustada ja seetõttu tuleb tagada naistele elatis ja suurendada nende teadmisi õigest toitumisest; rõhutab, et ELi strateegia peaks keskenduma ka meetmete rakendamisele, et tagada, et kõige kaitsetumatel rühmadel, eriti maapiirkondades, oleksid põllumajandus- ja toitumisalased koolitusvõimalused, head tervise- ja töötingimused ning vajaduse korral turvavõrgustik; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil tunnustada naiste kui väiketalunike keskset rolli toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse tagamisel ning investeerida just naisi toetavatesse kavadesse; tuletab meelde, et naiste tähtsust enda ja laste toitumisalase kindlustatuse tagamisel tuleb veel kohaselt tunnustada ja seetõttu tuleb tagada naistele elatis ja suurendada nende teadmisi õigest toitumisest; rõhutab, et ELi strateegia peaks keskenduma ka meetmete rakendamisele, et tagada, et kõige kaitsetumatel rühmadel, eriti maapiirkondades, oleksid põllumajandus- ja toitumisalased koolitusvõimalused, head tervise- ja töötingimused ning vajaduse korral turvavõrgustik;

| 34. | palub komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu FAO, jätkata pidevat konsulteerimist koostöös maailma kodanikuühiskonnaga ja valitsusväliste osalejatega, eelkõige põllumajandustöötajate, kalurite ja loomakasvatajate organisatsioonidega, kelle kaasamine on oluline, et võtta konkreetseid meetmeid toiduainete tootmise parandamiseks; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu FAO, jätkata pidevat konsulteerimist koostöös maailma kodanikuühiskonnaga ja valitsusväliste osalejatega, eelkõige põllumajandustöötajate, kalurite ja loomakasvatajate organisatsioonidega, kelle kaasamine on oluline, et võtta konkreetseid meetmeid toiduainete tootmise parandamiseks;

| 35. | on seisukohal, et arvestades Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvastikuprognoose, mille kohaselt elab 2025. aastaks üle poole arengumaade elanikkonnast (umbes 3,5 miljardit inimest) linnades, võiks linna-aianduse toetamise poliitika pakkuda pääseteed vaesusest, arvestades madalaid alustamiskulusid, lühikest tootmistsüklit ja suurt saagikust aja-, maa- ja veeühiku kohta, samuti aitaks see uusi linnasid rohelisemaks muuta; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et arvestades Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvastikuprognoose, mille kohaselt elab 2025. aastaks üle poole arengumaade elanikkonnast (umbes 3,5 miljardit inimest) linnades, võiks linna-aianduse toetamise poliitika pakkuda pääseteed vaesusest, arvestades madalaid alustamiskulusid, lühikest tootmistsüklit ja suurt saagikust aja-, maa- ja veeühiku kohta, samuti aitaks see uusi linnasid rohelisemaks muuta;

| 36. | kutsub ELi üles toetama ÜRO minimaalse sotsiaalkaitse algatust, mis aitaks rahuldada vaesunud elanikkonna esmased toiduvajadused; |
| --- | --- |

36.

kutsub ELi üles toetama ÜRO minimaalse sotsiaalkaitse algatust, mis aitaks rahuldada vaesunud elanikkonna esmased toiduvajadused;

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks alatoitumusele, eriti emade ja imikute alatoitumusele, ja lisaks oma arengupoliitikasse usaldusväärsed ja mitut valdkonda hõlmavad toitumisstrateegiad; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks alatoitumusele, eriti emade ja imikute alatoitumusele, ja lisaks oma arengupoliitikasse usaldusväärsed ja mitut valdkonda hõlmavad toitumisstrateegiad;

| 38. | rõhutab seisukohta, mille avaldas õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör, et talunike osalemine on agroökoloogiliste meetmete õnnestumiseks eluliselt tähtis ja motiveerib talunikke jätkuvalt õppima; seetõttu julgustab arengumaade toiduainetetootjaid osalema ülemaailmsetes ja kohalikes valitsusvälistes organisatsioonides ja talupidajate ühendustes; |
| --- | --- |

38.

rõhutab seisukohta, mille avaldas õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör, et talunike osalemine on agroökoloogiliste meetmete õnnestumiseks eluliselt tähtis ja motiveerib talunikke jätkuvalt õppima; seetõttu julgustab arengumaade toiduainetetootjaid osalema ülemaailmsetes ja kohalikes valitsusvälistes organisatsioonides ja talupidajate ühendustes;

| 39. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama selliste uuenduslike finantsvahendite rakendamiseks nagu finantstehingute rahvusvaheline maks ja neid edendama; tuletab meelde, et need vahendid peaksid toetama ÜRO seatud eesmärki suunata 0,7 % kogurahvatulust arengukoostöösse; rõhutab samal ajal, et arengumaad peaksid keskenduma maksundusalastele pingutustele, eelkõige maksude kogumisele ning maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama selliste uuenduslike finantsvahendite rakendamiseks nagu finantstehingute rahvusvaheline maks ja neid edendama; tuletab meelde, et need vahendid peaksid toetama ÜRO seatud eesmärki suunata 0,7 % kogurahvatulust arengukoostöösse; rõhutab samal ajal, et arengumaad peaksid keskenduma maksundusalastele pingutustele, eelkõige maksude kogumisele ning maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisele;

Toidu hinna volatiilsuse ja maa kontrollimatu omandamise vastased tõhusad meetmed – spekulatsioonide piiramine toidu- ja põllumajanduslike toorainete turul

| 40. | väljendab muret selle üle, et 2008. aasta, ülemaailmse toidukriisi aasta, oli ka maailma ajaloo suurima nisutoodangu aasta, ning rõhutab sellega seoses spekulatsioonide negatiivset mõju toorainete hinnaindeksitele; |
| --- | --- |

40.

väljendab muret selle üle, et 2008. aasta, ülemaailmse toidukriisi aasta, oli ka maailma ajaloo suurima nisutoodangu aasta, ning rõhutab sellega seoses spekulatsioonide negatiivset mõju toorainete hinnaindeksitele;

| 41. | juhib tähelepanu hindade volatiilsuse struktuurilistele põhjustele ja rõhutab, et esmaste toidukaupade tuletisinstrumentidega spekuleerimine on hindade volatiilsust märkimisväärselt süvendanud; toetab õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri järeldusi, mis käsitlevad suurinvestorite mõju toorainete hinnaindeksitele; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu hindade volatiilsuse struktuurilistele põhjustele ja rõhutab, et esmaste toidukaupade tuletisinstrumentidega spekuleerimine on hindade volatiilsust märkimisväärselt süvendanud; toetab õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri järeldusi, mis käsitlevad suurinvestorite mõju toorainete hinnaindeksitele;

| 42. | rõhutab, et hiljuti on ka terve hulk muid ennustamatuid faktoreid mõjunud negatiivselt toiduainete turgude stabiilsusele, sh katastroof Jaapanis, enneolematu poliitiliste rahutuste laine, mis haaras mitut Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riiki, veel üks tugev naftahinna tõus, pikaajaline ebakindlus finantsturgudel ja maailmamajanduses, millel kõigel on olnud oma mõju; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et hiljuti on ka terve hulk muid ennustamatuid faktoreid mõjunud negatiivselt toiduainete turgude stabiilsusele, sh katastroof Jaapanis, enneolematu poliitiliste rahutuste laine, mis haaras mitut Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riiki, veel üks tugev naftahinna tõus, pikaajaline ebakindlus finantsturgudel ja maailmamajanduses, millel kõigel on olnud oma mõju;

| 43. | on seisukohal, et finantsspekulatsioonid ning finantsturgude ja põllumajandustoodetega kauplemise suurenev liberaliseerimine aitavad paljuski kaasa hindade volatiilsusele ning et turu mõningase stabiilsuse tagamiseks on vaja võtta kasutusele reguleerivad mehhanismid; on seisukohal, et põllumajandustootjatele õiglase töötasu tagamiseks ja toiduga kindlustatust võimaldava elujõulise sektori loomiseks tuleb parandada turu läbipaistvust; kutsub eelkõige üles määrama selgelt kindlaks toidukaubanduses osalejad ning analüüsima põhjalikult, millised on toiduainetega spekuleerimise ülekandemehhanismid kohalikel ja maailmaturgudel; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et finantsspekulatsioonid ning finantsturgude ja põllumajandustoodetega kauplemise suurenev liberaliseerimine aitavad paljuski kaasa hindade volatiilsusele ning et turu mõningase stabiilsuse tagamiseks on vaja võtta kasutusele reguleerivad mehhanismid; on seisukohal, et põllumajandustootjatele õiglase töötasu tagamiseks ja toiduga kindlustatust võimaldava elujõulise sektori loomiseks tuleb parandada turu läbipaistvust; kutsub eelkõige üles määrama selgelt kindlaks toidukaubanduses osalejad ning analüüsima põhjalikult, millised on toiduainetega spekuleerimise ülekandemehhanismid kohalikel ja maailmaturgudel;

| 44. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt tungivalt konkreetsete sammude astumist, et võidelda tõhusalt teravilja ja toiduainetega seotud finantsspekulatsiooni vastu; |
| --- | --- |

44.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt tungivalt konkreetsete sammude astumist, et võidelda tõhusalt teravilja ja toiduainetega seotud finantsspekulatsiooni vastu;

| 45. | usub, et kaupade tuletisinstrumendid erinevad muudest tuletisinstrumentidest ning juurdepääsu sellele turule peaks paremini reguleerima; |
| --- | --- |

45.

usub, et kaupade tuletisinstrumendid erinevad muudest tuletisinstrumentidest ning juurdepääsu sellele turule peaks paremini reguleerima;

| 46. | usub, et Euroopa Liit peaks astuma samme, et taastada maailma toiduvarud, mis kahanesid 2007. aastal rekordiliselt väikeseks ja suurendasid sellega spekulatsioone, mis on mõjutanud põllumajandustoodete hindasid maailmaturul, millel on omakorda väga murettekitavad tagajärjed arengumaades; |
| --- | --- |

46.

usub, et Euroopa Liit peaks astuma samme, et taastada maailma toiduvarud, mis kahanesid 2007. aastal rekordiliselt väikeseks ja suurendasid sellega spekulatsioone, mis on mõjutanud põllumajandustoodete hindasid maailmaturul, millel on omakorda väga murettekitavad tagajärjed arengumaades;

| 47. | kutsub üles füüsilisi teravilja- ja toiduvarusid riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurendama, paremini juhtima ja ladustama ning rahvusvahelist koordineerimist ja kontrolli tugevdama, et võidelda sel viisil toiduainete hindade volatiilsuse vastu ning reageerida toidukriisidele paremini ja kiiremini; |
| --- | --- |

47.

kutsub üles füüsilisi teravilja- ja toiduvarusid riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurendama, paremini juhtima ja ladustama ning rahvusvahelist koordineerimist ja kontrolli tugevdama, et võidelda sel viisil toiduainete hindade volatiilsuse vastu ning reageerida toidukriisidele paremini ja kiiremini;

| 48. | väljendab suurt muret seoses ulatusliku maa omandamisega arengumaades välisinvestorite poolt, mille tõttu kannatavad nii väiketalunikud ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjad kui ka kohalik, piirkondlik ja riiklik toiduga kindlustatus; seetõttu kutsub ELi üles julgustama arengumaade valitsusi keskenduma maareformile, et kindlustada põlisrahvaste hulka kuuluvate talunike, väiketalunike ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate omandiõigus maale ja ennetada maade haaramist korporatsioonide poolt; |
| --- | --- |

48.

väljendab suurt muret seoses ulatusliku maa omandamisega arengumaades välisinvestorite poolt, mille tõttu kannatavad nii väiketalunikud ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjad kui ka kohalik, piirkondlik ja riiklik toiduga kindlustatus; seetõttu kutsub ELi üles julgustama arengumaade valitsusi keskenduma maareformile, et kindlustada põlisrahvaste hulka kuuluvate talunike, väiketalunike ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate omandiõigus maale ja ennetada maade haaramist korporatsioonide poolt;

| 49. | rõhutab, et maa peab olema kättesaadav kõigile ning tuleb kaitsta kohalike väiketootjate maaomandiga, maa rentimisega ja kasutusega seotud õigusi ning kohalike kogukondade juurdepääsu loodusvaradele, et hoida ära maade edasist haaramist, mis teatud piirkondades, eeskätt Aafrikas, on juba võtnud murettekitavad mõõtmed; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et maa peab olema kättesaadav kõigile ning tuleb kaitsta kohalike väiketootjate maaomandiga, maa rentimisega ja kasutusega seotud õigusi ning kohalike kogukondade juurdepääsu loodusvaradele, et hoida ära maade edasist haaramist, mis teatud piirkondades, eeskätt Aafrikas, on juba võtnud murettekitavad mõõtmed;

| 50. | loodab, et Euroopa abi- ja tegevusprogrammid kasutavad maksimaalselt ära kohalike talunike teadmisi toiduainete tootmisest; |
| --- | --- |

50.

loodab, et Euroopa abi- ja tegevusprogrammid kasutavad maksimaalselt ära kohalike talunike teadmisi toiduainete tootmisest;

| 51. | soovitab võtta vastu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maa omandamise alased vabatahtlikud suunised ja tagada osavõtt nende rakendamisest, ent nõuab ka rangeid ja siduvaid riiklikke ja rahvusvahelisi maa omandamise alaseid eeskirju; rõhutab, et lepingute üle peetavad läbirääkimised tuleks muuta läbipaistvaks, võimaldades neis osaleda pärast kodanikuühiskonnaga konsulteerimist parlamentidel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatel; |
| --- | --- |

51.

soovitab võtta vastu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maa omandamise alased vabatahtlikud suunised ja tagada osavõtt nende rakendamisest, ent nõuab ka rangeid ja siduvaid riiklikke ja rahvusvahelisi maa omandamise alaseid eeskirju; rõhutab, et lepingute üle peetavad läbirääkimised tuleks muuta läbipaistvaks, võimaldades neis osaleda pärast kodanikuühiskonnaga konsulteerimist parlamentidel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatel;

| 52. | peab vajalikuks tagada, et kohalikel kogukondadel ja institutsioonidel oleksid kohaliku põllumajanduse arendamiseks vajalikud läbirääkimiste volitused ja suutlikkus; soovitab koostada toimimisjuhendi, mis tagaks, et investoreid suunaksid oma jõupingutused põllumajandusliku tootlikkuse suurendamisele ja kohalike inimeste elu parandamisele; |
| --- | --- |

52.

peab vajalikuks tagada, et kohalikel kogukondadel ja institutsioonidel oleksid kohaliku põllumajanduse arendamiseks vajalikud läbirääkimiste volitused ja suutlikkus; soovitab koostada toimimisjuhendi, mis tagaks, et investoreid suunaksid oma jõupingutused põllumajandusliku tootlikkuse suurendamisele ja kohalike inimeste elu parandamisele;

| 53. | juhib tähelepanu mitte ainult maade, vaid ka kalapüügilitsentside omandamisele välisinvestorite poolt; rõhutab, et vaja on läbipaistvust ning riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna osaluse võimaldamist lepinguid käsitlevates läbirääkimistes ning sõlmitud lepingute nimekiri peaks olema avalik; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu mitte ainult maade, vaid ka kalapüügilitsentside omandamisele välisinvestorite poolt; rõhutab, et vaja on läbipaistvust ning riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna osaluse võimaldamist lepinguid käsitlevates läbirääkimistes ning sõlmitud lepingute nimekiri peaks olema avalik;

| 54. | kutsub üles looma mehhanisme, mis hoiaksid ära kohalike talunike hindade abil väljatõrjumise ega takistaks neil kohalike elanike jaoks toiduaineid tootmast; |
| --- | --- |

54.

kutsub üles looma mehhanisme, mis hoiaksid ära kohalike talunike hindade abil väljatõrjumise ega takistaks neil kohalike elanike jaoks toiduaineid tootmast;

| 55. | tuletab komisjonile ja partnerriikidele meelde agroökoloogiliste tootmissüsteemide positiivset mõju seoses kliimamuutuse leevendamisega ja seda, et pikaajaline toiduga kindlustatus sõltub tootmise keskkonnamõjuga tegelemisest, nii et loodusvarad ja toiduvarud oleksid kaitstud; rõhutab siiski, et toiduga kindlustamatuse või nälja all kannatavatele piirkondadele antava pakilise põllumajandusabi peamine eesmärk peab olema toiduainete tootmise ja toidule juurdepääsu suurendamine; |
| --- | --- |

55.

tuletab komisjonile ja partnerriikidele meelde agroökoloogiliste tootmissüsteemide positiivset mõju seoses kliimamuutuse leevendamisega ja seda, et pikaajaline toiduga kindlustatus sõltub tootmise keskkonnamõjuga tegelemisest, nii et loodusvarad ja toiduvarud oleksid kaitstud; rõhutab siiski, et toiduga kindlustamatuse või nälja all kannatavatele piirkondadele antava pakilise põllumajandusabi peamine eesmärk peab olema toiduainete tootmise ja toidule juurdepääsu suurendamine;

| 56. | tunneb heameelt G20 jõupingutuste üle võitluses hindade volatiilsuse vastu ja toiduga kindlustatuse eest; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt G20 jõupingutuste üle võitluses hindade volatiilsuse vastu ja toiduga kindlustatuse eest;

| 57. | avaldab sügavat muret loodusvarade vähenemise pärast ja vajaduse pärast säilitada põllumajandustootmise jaoks efektiivsed tingimused, sh mullakvaliteet, juurdepääs veele ja keskkonnareostuse vältimine; toonitab, et kõik sidusrühmad, eriti talunikud, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid, peaksid etendama märkimisväärset rolli säästva põllumajandusarengu strateegia väljatöötamisel; |
| --- | --- |

57.

avaldab sügavat muret loodusvarade vähenemise pärast ja vajaduse pärast säilitada põllumajandustootmise jaoks efektiivsed tingimused, sh mullakvaliteet, juurdepääs veele ja keskkonnareostuse vältimine; toonitab, et kõik sidusrühmad, eriti talunikud, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid, peaksid etendama märkimisväärset rolli säästva põllumajandusarengu strateegia väljatöötamisel;

Poliitikavaldkondade sidusus arenguga: ELi poliitika mõju ülemaailmsele toiduainetega kindlustatusele

| 58. | on seisukohal, et agrokütuste areng ei tohiks kahjustada toiduga kindlustatust; nõuab seetõttu tasakaalustatud suhtumist, milles eelistatakse uue põlvkonna agrokütuseid, mis kasutavad toiduks kasvatatava saagi asemel põllumajandus- ja metsandusjäätmeid (õlgesid ja muud saagi ülejääki, loomasõnnikut, biogaasi jms), et vältida olukorda, kus toiduained konkureeriksid energia tootmisega; on samuti seisukohal, et EL peaks veenduma selles, et agrokütuste importimisel arengumaadest täidetaks jätkusuutlikkuse kriteeriumi; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et agrokütuste areng ei tohiks kahjustada toiduga kindlustatust; nõuab seetõttu tasakaalustatud suhtumist, milles eelistatakse uue põlvkonna agrokütuseid, mis kasutavad toiduks kasvatatava saagi asemel põllumajandus- ja metsandusjäätmeid (õlgesid ja muud saagi ülejääki, loomasõnnikut, biogaasi jms), et vältida olukorda, kus toiduained konkureeriksid energia tootmisega; on samuti seisukohal, et EL peaks veenduma selles, et agrokütuste importimisel arengumaadest täidetaks jätkusuutlikkuse kriteeriumi;

| 59. | nõuab tungivalt, et 2013. aasta järgse ÜPP väljatöötamisel lähtutaks globaalsemast vaatepunktist, milles tuleks pidada kinni põhimõttest arengumaade toiduainete turgu mitte kahjustada; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et 2013. aasta järgse ÜPP väljatöötamisel lähtutaks globaalsemast vaatepunktist, milles tuleks pidada kinni põhimõttest arengumaade toiduainete turgu mitte kahjustada;

| 60. | kutsub komisjoni üles teostama ÜPP mõjuhinnangut, milles analüüsitakse selle välist mõju rahvusvahelisele toiduainete turule ja toiduga kindlustatusele arengumaades; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles teostama ÜPP mõjuhinnangut, milles analüüsitakse selle välist mõju rahvusvahelisele toiduainete turule ja toiduga kindlustatusele arengumaades;

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks toidujäätmete probleemi ELis, sest kuni 40 % olemasolevast, sh arengumaades toodetud ja ELi eksporditud toidust visatakse oletatavasti ära, ja teeks ettepanekud tõhusate meetmete kohta, et see probleem lahendada ning tarbimisharjumusi parandada; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks toidujäätmete probleemi ELis, sest kuni 40 % olemasolevast, sh arengumaades toodetud ja ELi eksporditud toidust visatakse oletatavasti ära, ja teeks ettepanekud tõhusate meetmete kohta, et see probleem lahendada ning tarbimisharjumusi parandada;

| 62. | nõuab eksporditoetuste järk-järgulist kaotamist; |
| --- | --- |

62.

nõuab eksporditoetuste järk-järgulist kaotamist;

| 63. | nõuab, et komisjon kindlustaks praeguse ühise kalanduspoliitika reformi välismõõtme lõimimise ELi arengupoliitikasse; |
| --- | --- |

63.

nõuab, et komisjon kindlustaks praeguse ühise kalanduspoliitika reformi välismõõtme lõimimise ELi arengupoliitikasse;

| 64. | nõuab, et komisjon tagaks FAO vastutustundliku kalapüügi juhendi järgimise riikides, millega ELil on kalandussektori partnerluslepingud, pidades eriti silmas soovitust tagada kohalikele käsitööndusliku püügiga tegelevatele kaluritele ressurssidele juurdepääsul eelisõigus; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et komisjon tagaks FAO vastutustundliku kalapüügi juhendi järgimise riikides, millega ELil on kalandussektori partnerluslepingud, pidades eriti silmas soovitust tagada kohalikele käsitööndusliku püügiga tegelevatele kaluritele ressurssidele juurdepääsul eelisõigus;

| 65. | rõhutab, et kalandussektor on mitmes riigis tööhõive ja toiduga kindlustatuse jaoks otsustava tähtsusega ja seetõttu peaksid kõik arengumaad olema ELi sektoritoetuse suhtes abikõlblikud, et arendada omaenda jätkusuutlikku kalatööstust, teadusuuringuid, kontrolli ja jõustamist, võitlemaks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et kalandussektor on mitmes riigis tööhõive ja toiduga kindlustatuse jaoks otsustava tähtsusega ja seetõttu peaksid kõik arengumaad olema ELi sektoritoetuse suhtes abikõlblikud, et arendada omaenda jätkusuutlikku kalatööstust, teadusuuringuid, kontrolli ja jõustamist, võitlemaks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga;

| 66. | kutsub üles viima läbi reforme, mis parandaksid arengumaade turulepääsu võimalusi ja võimaldaksid neil oma riiklikul ja piirkondlikul turul konkurentsivõimeliselt tegutseda; |
| --- | --- |

66.

kutsub üles viima läbi reforme, mis parandaksid arengumaade turulepääsu võimalusi ja võimaldaksid neil oma riiklikul ja piirkondlikul turul konkurentsivõimeliselt tegutseda;

| 67. | tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks tagama maksimaalse kooskõla oma koostöö- ja arengupoliitika ja kaubanduspoliitika vahel ning võtma selles arvesse nii ELi liikmesriikide kui ka arengumaade vajadusi ja probleeme; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks tagama maksimaalse kooskõla oma koostöö- ja arengupoliitika ja kaubanduspoliitika vahel ning võtma selles arvesse nii ELi liikmesriikide kui ka arengumaade vajadusi ja probleeme;

| 68. | on seisukohal, et EL peaks toetama arengumaades piirkondlikku integreerimist ja kohalike põllumajanduslike toiduainete turgude säästvat arengut ning eelkõige piirkondlikke kaubandusleppeid, mis edendavad elujõulise ja säästva tootmise ja töötlemise suutlikkust kohalikul tasandil, ning et EL peaks eraldama olulise osa oma arenguabist seda eesmärki silmas pidades; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et EL peaks toetama arengumaades piirkondlikku integreerimist ja kohalike põllumajanduslike toiduainete turgude säästvat arengut ning eelkõige piirkondlikke kaubandusleppeid, mis edendavad elujõulise ja säästva tootmise ja töötlemise suutlikkust kohalikul tasandil, ning et EL peaks eraldama olulise osa oma arenguabist seda eesmärki silmas pidades;

| 69. | avaldab taas muret selle üle, et ELi kaubandusstrateegia ei taga mõnikord arengut soodustavat lähenemisviisi; nõuab seetõttu õiglaseid ja arengut soodustavaid kaubanduslepinguid, kuna need on ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamiseks esmatähtsad; |
| --- | --- |

69.

avaldab taas muret selle üle, et ELi kaubandusstrateegia ei taga mõnikord arengut soodustavat lähenemisviisi; nõuab seetõttu õiglaseid ja arengut soodustavaid kaubanduslepinguid, kuna need on ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamiseks esmatähtsad;

| 70. | tuletab meelde, et toiduga kindlustatus nõuab eri valdkondade poliitika, nagu arengupoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, ühise kaubanduspoliitika, energiapoliitika ning teadusprogrammide ühtlustamist ja koostööd ELi tasandil; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et toiduga kindlustatus nõuab eri valdkondade poliitika, nagu arengupoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, ühise kaubanduspoliitika, energiapoliitika ning teadusprogrammide ühtlustamist ja koostööd ELi tasandil;

| 71. | on seisukohal, et komisjon peaks toetama valgurikaste kultuuride tootmist Euroopa Liidus, et tagada liidule suurem autonoomia ja aidata seeläbi kaasa põllumajanduse mitmekesistamisele arengumaades, mille põllumajanduspoliitika on sageli orienteeritud ainult ekspordile ja välisturgudele ligipääsule, mille tõttu kannatavad kohalike kogukondade heaolu ja vajaduste rahuldamine; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et komisjon peaks toetama valgurikaste kultuuride tootmist Euroopa Liidus, et tagada liidule suurem autonoomia ja aidata seeläbi kaasa põllumajanduse mitmekesistamisele arengumaades, mille põllumajanduspoliitika on sageli orienteeritud ainult ekspordile ja välisturgudele ligipääsule, mille tõttu kannatavad kohalike kogukondade heaolu ja vajaduste rahuldamine;

| 72. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks käimasolevatel majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel arenguküsimustele ning laiendaks kaubanduseeskirju silmas pidades arengumaade tegevusvabadust, andes esmajoones võimaluse kaitseklauslite kohaldamiseks, et saavutada arengumaade majandussuutlikkuse sisetekkeline ja jätkusuutlik areng; tuletab meelde, et arengumaade kehtestatud ekspordipiirangud ja tärkava tööstuse kaitse on arendusvahendid, mida saab kasutada kohaliku tootmise ja toiduga kindlustatuse suurendamiseks; palub komisjonil võtta WTO läbirääkimistel kindel arengut soodustav seisukoht; kutsub komisjoni üles kasutama rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel inimõigustele keskenduvat lähenemisviisi ning rakendama kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute puhul inimõiguste mõjuhinnanguid; |
| --- | --- |

72.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks käimasolevatel majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel arenguküsimustele ning laiendaks kaubanduseeskirju silmas pidades arengumaade tegevusvabadust, andes esmajoones võimaluse kaitseklauslite kohaldamiseks, et saavutada arengumaade majandussuutlikkuse sisetekkeline ja jätkusuutlik areng; tuletab meelde, et arengumaade kehtestatud ekspordipiirangud ja tärkava tööstuse kaitse on arendusvahendid, mida saab kasutada kohaliku tootmise ja toiduga kindlustatuse suurendamiseks; palub komisjonil võtta WTO läbirääkimistel kindel arengut soodustav seisukoht; kutsub komisjoni üles kasutama rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel inimõigustele keskenduvat lähenemisviisi ning rakendama kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute puhul inimõiguste mõjuhinnanguid;

| 73. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama vajadustepõhist konventsiooni, milles abiandjate toiduabi kohustused seotakse elanikkonna vajadustega ja garanteeritud kohalike ostumahtudega abi saavates riikides; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama vajadustepõhist konventsiooni, milles abiandjate toiduabi kohustused seotakse elanikkonna vajadustega ja garanteeritud kohalike ostumahtudega abi saavates riikides;

| 74. | avaldab sügavat muret seoses sellega, et toiduabi konventsiooni käimasolevate läbirääkimiste kohta antav teave ja asjakohaste sidusrühmade osavõtt ei ole läbipaistvad; |
| --- | --- |

74.

avaldab sügavat muret seoses sellega, et toiduabi konventsiooni käimasolevate läbirääkimiste kohta antav teave ja asjakohaste sidusrühmade osavõtt ei ole läbipaistvad;

*

* *

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.

(2)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 621.

(3)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 71.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0071.

(5)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 201.

(6)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 10.

(7)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 69.

(8)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 47.

(9)  Vastuvõetud tekstid, AKV-EL/100.879/10/lõplik

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/86

---

Teisipäev, 27. september 2011Nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsed avaldused

P7_TA(2011)0411

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu istungite protokolli lisatud ühepoolsete avalduste kohta (2011/2090(INI))

2013/C 56 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi esimehe 8. detsembri 2009. aasta kirja põhiseaduskomisjoni esimehele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi esimehe 8. detsembri 2009. aasta kirja põhiseaduskomisjoni esimehele;

| — | võttes arvesse 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ühenduse õigusaktide koostamise kvaliteedisuuniste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ühenduse õigusaktide koostamise kvaliteedisuuniste kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni vastuseid kirjalikele küsimustele, vastavalt P-3977/2010 ja E-3981/2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni vastuseid kirjalikele küsimustele, vastavalt P-3977/2010 ja E-3981/2010;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0269/2011),

| A. | arvestades, et otsuste langetamine liidu õiguse – nii esmase kui ka teisese – tõlgendamise kohta on selgelt ja ainult Euroopa Kohtu pädevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et otsuste langetamine liidu õiguse – nii esmase kui ka teisese – tõlgendamise kohta on selgelt ja ainult Euroopa Kohtu pädevuses;

| B. | arvestades, et Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, et deklaratsioonid ei ole õiguslikult siduvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, et deklaratsioonid ei ole õiguslikult siduvad;

| C. | arvestades, et seadusandlike menetluste puhul on nõukogul kohustus teavitada parlamenti täielikult oma seisukohast (2); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seadusandlike menetluste puhul on nõukogul kohustus teavitada parlamenti täielikult oma seisukohast (2);

| D. | arvestades, et ELi lepingu kohaselt peavad institutsioonid olema omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi lepingu kohaselt peavad institutsioonid olema omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed (3);

| E. | arvestades, et liikmesriikide või nõukogu ühepoolsed avaldused võivad negatiivselt mõjutada parlamendi seadusandlikke volitusi, kahjustavad liidu seadusandluse kvaliteeti ja nõrgestavad õiguskindluse põhimõtet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide või nõukogu ühepoolsed avaldused võivad negatiivselt mõjutada parlamendi seadusandlikke volitusi, kahjustavad liidu seadusandluse kvaliteeti ja nõrgestavad õiguskindluse põhimõtet;

| F. | arvestades, et ükskõik missuguses seadusandliku menetluse etapis nõukogu või lepituskomitee istungi protokolli lisatud mis tahes avaldus ei saa ette kindlaks määrata seadusandliku võimu kahe haru vaheliste kõneluste tulemusi, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ükskõik missuguses seadusandliku menetluse etapis nõukogu või lepituskomitee istungi protokolli lisatud mis tahes avaldus ei saa ette kindlaks määrata seadusandliku võimu kahe haru vaheliste kõneluste tulemusi,

| 1. | kinnitab, et avaldustel ja deklaratsioonidel, mis ei ole õigusakti osad, kuid käsitlevad seda – sõltumata sellest, kas need on esitanud üks liikmesriik või mitu liikmesriiki – ei ole õiguslikku jõudu ning need võivad kahjustada liidu õiguse sidusust ja selle selget tõlgendamist; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et avaldustel ja deklaratsioonidel, mis ei ole õigusakti osad, kuid käsitlevad seda – sõltumata sellest, kas need on esitanud üks liikmesriik või mitu liikmesriiki – ei ole õiguslikku jõudu ning need võivad kahjustada liidu õiguse sidusust ja selle selget tõlgendamist;

| 2. | rõhutab, et ühepoolsete avaldustega ei tohi teha kompromisse ega vähendada kõigi riikide järelevalve kohustust jälgida süstemaatilise avaldamise distsipliinist kinnipidamist vastavustabelite puhul, millega õigusaktide rakendamise tõhususe ja läbipaistvuse huvides kogu Euroopa Liidus sätestatakse ELi õiguse ülevõtmise võimalused ja vahendid siseriiklikku õigusesse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ühepoolsete avaldustega ei tohi teha kompromisse ega vähendada kõigi riikide järelevalve kohustust jälgida süstemaatilise avaldamise distsipliinist kinnipidamist vastavustabelite puhul, millega õigusaktide rakendamise tõhususe ja läbipaistvuse huvides kogu Euroopa Liidus sätestatakse ELi õiguse ülevõtmise võimalused ja vahendid siseriiklikku õigusesse;

| 3. | nõuab, et kõik avaldused tuleb teha Euroopa Parlamendile teatavaks, ja et liikmesriikide tehtud avaldusi ei avaldataks Euroopa Liidu Teataja L-seerias; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kõik avaldused tuleb teha Euroopa Parlamendile teatavaks, ja et liikmesriikide tehtud avaldusi ei avaldataks Euroopa Liidu Teataja L-seerias;

| 4. | palub nõukogul edastada oma istungite seadusandliku osa protokollid Euroopa Parlamendile samal ajal kui liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul edastada oma istungite seadusandliku osa protokollid Euroopa Parlamendile samal ajal kui liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele;

| 5. | jätab endale õiguse kasutada kõiki oma käsutuses olevaid seaduslikke vahendeid, juhul kui ühepoolsete avalduste eesmärk on saavutada õiguslikke tagajärgi; |
| --- | --- |

5.

jätab endale õiguse kasutada kõiki oma käsutuses olevaid seaduslikke vahendeid, juhul kui ühepoolsete avalduste eesmärk on saavutada õiguslikke tagajärgi;

| 6. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles alustama Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 alusel läbirääkimisi, et ajakohastada ühisdeklaratsiooni kaasotsustamismenetluse praktilise korra kohta (nüüd seadusandlik tavamenetlus), võtmaks arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja piiramaks selgelt ühepoolsete avalduste ulatust; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles alustama Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 alusel läbirääkimisi, et ajakohastada ühisdeklaratsiooni kaasotsustamismenetluse praktilise korra kohta (nüüd seadusandlik tavamenetlus), võtmaks arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja piiramaks selgelt ühepoolsete avalduste ulatust;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 73, 17.3.1999, lk 1.

(2)  ELi toimimise lepingu artikkel 294 (esimesel lugemisel).

(3)  ELi lepingu artikkel 13.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/87 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/87

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames

P7_TA(2011)0412

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (2010/2152(INI))

2013/C 56 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa - Konkurentsivõime maailmas - Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa - Konkurentsivõime maailmas - Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kohta (6);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (KOM(2009)0215); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (KOM(2009)0215);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (7);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9);

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (10);

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga (11);

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (14);

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (15);

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (16);

| — | võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis”;

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (17);

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (18);

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (19); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (19);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (20);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga (21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga (21);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (22); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (22);

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (23); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (23);

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (24); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (24);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (25); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (25);

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta kohtumist;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0255/2011),

ELi ja Ameerika Ühendriikide osa maailma suhtelises SKPs

   (26)

  väheneb, samal ajal kui areneva turumajandusega riikide osa kiiresti suureneb

| A. | arvestades, et kui 2000. aastal, Lissaboni strateegia käivitamise ajal, moodustas ELi osa maailma SKPst 25 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst ainult 18 %, mis tähendab suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 28 % võrra; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kui 2000. aastal, Lissaboni strateegia käivitamise ajal, moodustas ELi osa maailma SKPst 25 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst ainult 18 %, mis tähendab suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 28 % võrra;

| B. | arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima arenenud majanduspiirkonna, ELi ja USA, osa maailma SKPst 48 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 35 %, mis tähendab nende ühise suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 27 % võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima arenenud majanduspiirkonna, ELi ja USA, osa maailma SKPst 48 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 35 %, mis tähendab nende ühise suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 27 % võrra;

| C. | arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima areneva turumajandusega riigi, Hiina ja India, osa maailma SKPst 10 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 25 %, mis tähendab nende suhtelise majandussuutlikkuse suurenemist 150 % võrra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima areneva turumajandusega riigi, Hiina ja India, osa maailma SKPst 10 % (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 25 %, mis tähendab nende suhtelise majandussuutlikkuse suurenemist 150 % võrra;

ELi SKP suhteline vähenemine peegeldub tema kaubandusnäitajates

   (27)

| D. | arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade ekspordist maailmas 19 %, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma ekspordist 17,1 %, mis tähendab ELi suhtelise ekspordisuutlikkuse vähenemist 10 % võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade ekspordist maailmas 19 %, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma ekspordist 17,1 %, mis tähendab ELi suhtelise ekspordisuutlikkuse vähenemist 10 % võrra;

| E. | arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade impordist maailmas 19,5 %, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma impordist 17,6 %, mis tähendab ELi suhtelise impordi vähenemist 10 % võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade impordist maailmas 19,5 %, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma impordist 17,6 %, mis tähendab ELi suhtelise impordi vähenemist 10 % võrra;

| F. | arvestades, et aastatel 1999–2009 suurenes teenuste ekspordi osa ELi globaalses ekspordisuutlikkuses 26,7 %lt 30,2 %ni (28); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 1999–2009 suurenes teenuste ekspordi osa ELi globaalses ekspordisuutlikkuses 26,7 %lt 30,2 %ni (28);

| G. | arvestades, et 50 riigil (või 30, kui ELi käsitleda ühe üksusena) on maailmakaubanduses 80 % osakaal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 50 riigil (või 30, kui ELi käsitleda ühe üksusena) on maailmakaubanduses 80 % osakaal;

Demograafilised muutused

   (29)

  mõjutavad ka majandussuutlikkust

| H. | arvestades, et 2035. aastaks oodatakse ELi elanike arvu kasvu ligikaudu 5 % võrra, millele järgneb püsiv langus, ja arvestades, et ELi tööealiste elanike arv hakkab alates 2010. aastast tõenäoliselt vähenema; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2035. aastaks oodatakse ELi elanike arvu kasvu ligikaudu 5 % võrra, millele järgneb püsiv langus, ja arvestades, et ELi tööealiste elanike arv hakkab alates 2010. aastast tõenäoliselt vähenema;

ELi majandus sõltub suurel määral välises majanduskasvus osalemisest

| I. | arvestades, et majanduskasv, heaolu, töökohad ja Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine on kõik vastastikku seotud ja toetavad üksteist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et majanduskasv, heaolu, töökohad ja Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine on kõik vastastikku seotud ja toetavad üksteist;

| J. | arvestades, et komisjoni hinnangul toimub 2015. aastaks 90 % maailma majanduskasvust väljaspool ELi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni hinnangul toimub 2015. aastaks 90 % maailma majanduskasvust väljaspool ELi;

| K. | arvestades, et kaubanduse avatus toob kaasa suurema tootlikkuse, aitab kaasa välise konkurentsivõime kasvule ja võiks kohe aidata saavutada enam kui 1,5 %list otsest majanduskasvu ja tooks märkimisväärset kasu tarbijatele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kaubanduse avatus toob kaasa suurema tootlikkuse, aitab kaasa välise konkurentsivõime kasvule ja võiks kohe aidata saavutada enam kui 1,5 %list otsest majanduskasvu ja tooks märkimisväärset kasu tarbijatele;

| L. | arvestades, et komisjoni hinnangul sõltub 18 % ELi töötajatest ehk 36 miljonit töökohta ELi kaubandussuutlikkusest, ja arvestades, et kaubanduse avatuse ja tööhõive võrdlemine viimase kümnendi jooksul näitab, et kaubanduse avatusega kaasneb tööhõive ja töökohtade loomine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni hinnangul sõltub 18 % ELi töötajatest ehk 36 miljonit töökohta ELi kaubandussuutlikkusest, ja arvestades, et kaubanduse avatuse ja tööhõive võrdlemine viimase kümnendi jooksul näitab, et kaubanduse avatusega kaasneb tööhõive ja töökohtade loomine;

| M. | arvestades, et ELi demograafilisi näitajaid ja nende kahjulikku mõju kasvupotentsiaalile silmas pidades on ülimalt tähtis rakendada tootlikkuse suurendamises peituvat kasvupotentsiaali ning väliskaubanduses peituvat kasvupotentsiaali ja sellest kasu saada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi demograafilisi näitajaid ja nende kahjulikku mõju kasvupotentsiaalile silmas pidades on ülimalt tähtis rakendada tootlikkuse suurendamises peituvat kasvupotentsiaali ning väliskaubanduses peituvat kasvupotentsiaali ja sellest kasu saada;

Euroopa tulevases kaubanduspoliitika strateegias tuleks arvestada ELi tööstuse ja piirkondade eripäraga ning sõltuvusega välisest majanduskasvust

| N. | arvestades, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” tehakse ettepanek vajalike lühiajaliste meetmete võtmiseks, kuid ei kajastata ELi tulevast rolli muutuvas maailmas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” tehakse ettepanek vajalike lühiajaliste meetmete võtmiseks, kuid ei kajastata ELi tulevast rolli muutuvas maailmas;

| O. | arvestades, et komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestataks üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ja mis oleks ELi investeerimispoliitika osa, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestataks üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ja mis oleks ELi investeerimispoliitika osa,

Euroopa Parlament ootas reaalse tulevase kaubandusstrateegia esitamist, milles võetaks arvesse keskmise pikkusega ja pikaajalisi suundumusi ja milles ei lähtuta valest eeldusest, et maailma kaubandusareenil jääb püsima status quo

| 1. | kiidab üldiselt heaks Euroopa 2020. aasta strateegia kolmetahulise eesmärgi, milleks on aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, ja komisjoni teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, ning nõuab, et komisjon esitaks kaubanduse ja investeeringute edumeelse ja innovaatilise tulevikustrateegia ning võtaks sealjuures arvesse ELi ees seisvaid uusi ülesandeid; |
| --- | --- |

1.

kiidab üldiselt heaks Euroopa 2020. aasta strateegia kolmetahulise eesmärgi, milleks on aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, ja komisjoni teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, ning nõuab, et komisjon esitaks kaubanduse ja investeeringute edumeelse ja innovaatilise tulevikustrateegia ning võtaks sealjuures arvesse ELi ees seisvaid uusi ülesandeid;

| 2. | väljendab kahetsust, et globaalse Euroopa strateegia paljud püstitatud eesmärgid on veel saavutamata, ja oleks oodanud strateegia kriitilisemat analüüsi, et paremini mõista, miks teatavaid eesmärke ei ole suudetud saavutada; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust, et globaalse Euroopa strateegia paljud püstitatud eesmärgid on veel saavutamata, ja oleks oodanud strateegia kriitilisemat analüüsi, et paremini mõista, miks teatavaid eesmärke ei ole suudetud saavutada;

| 3. | väidab kindlalt, et EL vajab ühtset pikaajalist kaubandusstrateegiat, et arvesse võtta tulevasi ülesandeid ja esmajoones suuri areneva turumajandusega riike; väidab kindlalt, et niisugune strateegia peab põhinema maailmakaubanduse praeguste suundumuste ning ELi sisemise ja välise arengu, Euroopa ettevõtete mitmekesisuse, oskusteabe ja tehnoloogiliste edusammude põhjalikul analüüsil; väljendab kahetsust, et teatises ei esitata põhjalikku prognoosi selle kohta, kuidas võiks „kaubandusmaailm” välja näha poliitika planeerimise kümne- kuni viieteistkümneaastases perspektiivis; on seisukohal, et selle ülevaatega tuleks kindlaks määrata komisjoni selle perioodi eesmärgid kahepoolsete kaubandussuhete vallas, sealhulgas konkreetne geograafiline strateegia, näiteks uute kokkulepete või eesmärkide kavandamise kaudu, et kaotada tollimaksud või muud piirangud suhetes oma olulisimate kaubanduspartneritega; |
| --- | --- |

3.

väidab kindlalt, et EL vajab ühtset pikaajalist kaubandusstrateegiat, et arvesse võtta tulevasi ülesandeid ja esmajoones suuri areneva turumajandusega riike; väidab kindlalt, et niisugune strateegia peab põhinema maailmakaubanduse praeguste suundumuste ning ELi sisemise ja välise arengu, Euroopa ettevõtete mitmekesisuse, oskusteabe ja tehnoloogiliste edusammude põhjalikul analüüsil; väljendab kahetsust, et teatises ei esitata põhjalikku prognoosi selle kohta, kuidas võiks „kaubandusmaailm” välja näha poliitika planeerimise kümne- kuni viieteistkümneaastases perspektiivis; on seisukohal, et selle ülevaatega tuleks kindlaks määrata komisjoni selle perioodi eesmärgid kahepoolsete kaubandussuhete vallas, sealhulgas konkreetne geograafiline strateegia, näiteks uute kokkulepete või eesmärkide kavandamise kaudu, et kaotada tollimaksud või muud piirangud suhetes oma olulisimate kaubanduspartneritega;

| 4. | palub komisjonil koostada see prognoos alusena ja esitada 2013. aasta suveks läbivaadatud kesk- ja pikaajaline kaubandusstrateegia, kuna teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” ei ole seda tehtud; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil koostada see prognoos alusena ja esitada 2013. aasta suveks läbivaadatud kesk- ja pikaajaline kaubandusstrateegia, kuna teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” ei ole seda tehtud;

Euroopa Parlament on teadlik, et kaubanduspoliitika ei ole eesmärk iseeneses

| 5. | tuletab kõikidele sidusrühmadele meelde, et nüüdisaegse kaubanduspoliitika raames tuleb arvestada teiste poliitikavaldkondadega, milleks on näiteks






  a) | inimõigused, |
| --- | --- | --- |

5.

tuletab kõikidele sidusrühmadele meelde, et nüüdisaegse kaubanduspoliitika raames tuleb arvestada teiste poliitikavaldkondadega, milleks on näiteks

a)

inimõigused,

| b) | töökohtade tagamine ja loomine, |
| --- | --- |

b)

töökohtade tagamine ja loomine,

| c) | tööõigused ja ILO tööõiguse põhireeglid, |
| --- | --- |

c)

tööõigused ja ILO tööõiguse põhireeglid,

| d) | ettevõtete sotsiaalne vastutus, |
| --- | --- |

d)

ettevõtete sotsiaalne vastutus,

| e) | põllumajanduspoliitika, |
| --- | --- |

e)

põllumajanduspoliitika,

| f) | keskkonnapoliitika, |
| --- | --- |

f)

keskkonnapoliitika,

| g) | kliimamuutused, |
| --- | --- |

g)

kliimamuutused,

| h) | võitlus vaesuse vastu ELis ja väljaspool ELi, |
| --- | --- |

h)

võitlus vaesuse vastu ELis ja väljaspool ELi,

| i) | arengupoliitika, |
| --- | --- |

i)

arengupoliitika,

| j) | tarbijate huvide ja õiguste kaitse, |
| --- | --- |

j)

tarbijate huvide ja õiguste kaitse,

| k) | toorainete ja energiaga varustamise kindlus, |
| --- | --- |

k)

toorainete ja energiaga varustamise kindlus,

| l) | välispoliitika, |
| --- | --- |

l)

välispoliitika,

| m) | naabruspoliitika, |
| --- | --- |

m)

naabruspoliitika,

| n) | tööstuspoliitika; |
| --- | --- |

n)

tööstuspoliitika;

| o) | omandiõiguste, sh intellektuaalomandiõiguste kaitse, |
| --- | --- |

o)

omandiõiguste, sh intellektuaalomandiõiguste kaitse,

| p) | õigusriigi põhimõtte edendamine; |
| --- | --- |

p)

õigusriigi põhimõtte edendamine;

| 6. | rõhutab, et põhimõtteid, mida on väljendatud Euroopa Parlamendi 25. novembril 2010 suure häälteenamusega vastu võetud resolutsioonides inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (30), ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (31) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (32), tuleks horisontaalselt arvesse võtta ning siduvad sotsiaalsed, keskkonna- ja inimõiguste normid peaksid sisalduma kõikides vabakaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et põhimõtteid, mida on väljendatud Euroopa Parlamendi 25. novembril 2010 suure häälteenamusega vastu võetud resolutsioonides inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (30), ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (31) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (32), tuleks horisontaalselt arvesse võtta ning siduvad sotsiaalsed, keskkonna- ja inimõiguste normid peaksid sisalduma kõikides vabakaubanduslepingutes;

| 7. | on seisukohal, et kliimaeesmärke on võimalik saavutada vaid koostöös ELi peamiste kaubanduspartneritega, kes on ühtlasi suurimad CO2-heite tekitajad; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kliimaeesmärke on võimalik saavutada vaid koostöös ELi peamiste kaubanduspartneritega, kes on ühtlasi suurimad CO2-heite tekitajad;

| 8. | rõhutab, et kuigi kaubanduspoliitikat ei tohiks alusetult siduda probleemidega, mis ei ole otse seotud rahvusvahelise kaubandusega, ei saa seda poliitikat teha n-ö vaakumis, ja rõhutab vajadust leida tasakaal liidu kaubanduslike eesmärkide ja välispoliitika muude aspektide vahel, nagu näiteks keskkonnastrateegia, humanitaarsed eesmärgid ning ELi varasemaid püüded tagada poliitikavaldkondade arengusidusus; kutsub komisjoni üles võtma läbirääkimisel kaubanduslepingute üle üheks prioriteediks ELi kaubandushuvid kahepoolsetes suhetes oma kaubanduspartneritega ning jõudma parema institutsioonidesisese ja -vahelise koostööni kaubandusküsimustes; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kuigi kaubanduspoliitikat ei tohiks alusetult siduda probleemidega, mis ei ole otse seotud rahvusvahelise kaubandusega, ei saa seda poliitikat teha n-ö vaakumis, ja rõhutab vajadust leida tasakaal liidu kaubanduslike eesmärkide ja välispoliitika muude aspektide vahel, nagu näiteks keskkonnastrateegia, humanitaarsed eesmärgid ning ELi varasemaid püüded tagada poliitikavaldkondade arengusidusus; kutsub komisjoni üles võtma läbirääkimisel kaubanduslepingute üle üheks prioriteediks ELi kaubandushuvid kahepoolsetes suhetes oma kaubanduspartneritega ning jõudma parema institutsioonidesisese ja -vahelise koostööni kaubandusküsimustes;

| 9. | nõuab, et tulevased mitme- ja kahepoolsed kaubanduskokkulepped peavad olema ELi pikaajalise tööstusstrateegia lahutamatu osa, arvestades eelkõige Euroopa Liidu tööstusstruktuuri jätkusuutlikku uuendamist ja tugevdamist ning sellega seoses töökohtade loomist; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et tulevased mitme- ja kahepoolsed kaubanduskokkulepped peavad olema ELi pikaajalise tööstusstrateegia lahutamatu osa, arvestades eelkõige Euroopa Liidu tööstusstruktuuri jätkusuutlikku uuendamist ja tugevdamist ning sellega seoses töökohtade loomist;

| 10. | rõhutab, et kaubanduspoliitika on liidu uue tööstuspoliitika oluline element ning kaubandus peaks põhinema ausal ülemaailmsel konkurentsil ja täielikul vastastikkusel, et säilitada Euroopas piisav tootmisvõime; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kaubanduspoliitika on liidu uue tööstuspoliitika oluline element ning kaubandus peaks põhinema ausal ülemaailmsel konkurentsil ja täielikul vastastikkusel, et säilitada Euroopas piisav tootmisvõime;

Euroopa Parlament pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi WTOs

| 11. | kordab, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem jääb siiski kõige tõhusamaks raamistikuks ausa ja õiglase kaubanduse rajamiseks ülemaailmsel tasandil; on aga seisukohal, et WTO süsteemi, eriti WTO vaidluste lahendamise organi tööd tuleks reformida, et suurendada selle tõhusust, ja et EL peaks välja töötama ettepanekud WTO tugevdamiseks ja eeskirjade kehtestamise süsteemi laiendamiseks uutesse kaubanduspoliitika valdkondadesse ning muu hulgas tagama, et WTO eeskirju tõlgendataks ja koostataks nii, et see aitaks täita mitmepoolsetes keskkonnaalastes lepingutes võetud kohustusi; |
| --- | --- |

11.

kordab, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem jääb siiski kõige tõhusamaks raamistikuks ausa ja õiglase kaubanduse rajamiseks ülemaailmsel tasandil; on aga seisukohal, et WTO süsteemi, eriti WTO vaidluste lahendamise organi tööd tuleks reformida, et suurendada selle tõhusust, ja et EL peaks välja töötama ettepanekud WTO tugevdamiseks ja eeskirjade kehtestamise süsteemi laiendamiseks uutesse kaubanduspoliitika valdkondadesse ning muu hulgas tagama, et WTO eeskirju tõlgendataks ja koostataks nii, et see aitaks täita mitmepoolsetes keskkonnaalastes lepingutes võetud kohustusi;

| 12. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Doha vooru ei suudetud ka pärast kümne aasta möödumist veel lõpule viia ning et selline vajalik ja mõistlik lõpuleviimine näib praegu väga ebatõenäoline olevat; kinnitab oma tugevat toetust Doha arenguvooru edukale lõpuleviimisele, pidades silmas, et hea lõpptulemus peaks kajastama maailma kaubandusmudelites ja maailmakaubanduse hüvede jaotuses alates vooru algatamisest toimunud muutusi, ning pidades silmas ka vajadust õiglase mittepõllumajanduslike toodete turulepääsu süsteemi järele, mis tagaks ligipääsu arenevatele turgudele, nagu India, Hiina ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid, samas ennetades seda, et areneva turumajandusega riigid kasutaksid mittepõllumajandustoodete turulepääsu tagatud paindlikkust, et säilitada kõrgeid tollitariife võtmetähtsusega sektorites; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Doha vooru ei suudetud ka pärast kümne aasta möödumist veel lõpule viia ning et selline vajalik ja mõistlik lõpuleviimine näib praegu väga ebatõenäoline olevat; kinnitab oma tugevat toetust Doha arenguvooru edukale lõpuleviimisele, pidades silmas, et hea lõpptulemus peaks kajastama maailma kaubandusmudelites ja maailmakaubanduse hüvede jaotuses alates vooru algatamisest toimunud muutusi, ning pidades silmas ka vajadust õiglase mittepõllumajanduslike toodete turulepääsu süsteemi järele, mis tagaks ligipääsu arenevatele turgudele, nagu India, Hiina ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid, samas ennetades seda, et areneva turumajandusega riigid kasutaksid mittepõllumajandustoodete turulepääsu tagatud paindlikkust, et säilitada kõrgeid tollitariife võtmetähtsusega sektorites;

Euroopa Parlament näeb vabakaubanduslepinguid olulise vahendina turulepääsu tagamiseks

| 13. | kordab, et kõik uued ELi sõlmitavad vabakaubanduslepingud peaksid olema kooskõlas WTO põhimõtetega, ulatuslikud ja ambitsioonikad, seda ka säästva arengu valdkonnas, peaksid olema tasakaalustatud ja võimaldama reaalse vastastikuse turulepääsu ning lisaks tagama teenuste ja investeeringute ulatusliku liberaliseerimise, minnes kaugemale nii olemasolevatest mitmepoolsetest kohustustest kui ka nendest kohustustest, mida loodetakse saavutada Doha arengukava eduka lõpuleviimise korral; tervitab osal läbirääkimistel saavutatud edu; väljendab aga ühtlasi kahetsust, et kõik läbirääkimised ei ole veel lõpule viidud; palub komisjonil analüüsida, mida saaks teha või muuta pooleliolevate vabakaubanduslepingute läbirääkimiste paremaks ja kiiremaks lõpetamiseks, kuid seda mitte kunagi Euroopa huvide arvel, kuna ajastusest olulisem peab alati olema sisu; palub komisjonil analüüsida eelkõige võimalikke mõjusid töökohtadele, et kohandada oma volitusi sõlmimaks vabakaubanduslepinguid, mis on ELi kasvule pikaajaliselt kasulikud; palub komisjonil analüüsida võimalust võtta kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse WTO vaidluste lahendamise mehhanismid; palub komisjonil vähendada nn makaronikausi efekti, nt läbirääkimistel mitmepoolsete päritolueeskirjade kokkuleppimise kaudu; nõuab säästva arengu peatüki lisamist, mis oleks seotud kaitseklauslitega ja hõlmaks vabakaubanduslepingutes selliseid valdkondi nagu kaubandus, keskkond, tootmine ja töötlemine; |
| --- | --- |

13.

kordab, et kõik uued ELi sõlmitavad vabakaubanduslepingud peaksid olema kooskõlas WTO põhimõtetega, ulatuslikud ja ambitsioonikad, seda ka säästva arengu valdkonnas, peaksid olema tasakaalustatud ja võimaldama reaalse vastastikuse turulepääsu ning lisaks tagama teenuste ja investeeringute ulatusliku liberaliseerimise, minnes kaugemale nii olemasolevatest mitmepoolsetest kohustustest kui ka nendest kohustustest, mida loodetakse saavutada Doha arengukava eduka lõpuleviimise korral; tervitab osal läbirääkimistel saavutatud edu; väljendab aga ühtlasi kahetsust, et kõik läbirääkimised ei ole veel lõpule viidud; palub komisjonil analüüsida, mida saaks teha või muuta pooleliolevate vabakaubanduslepingute läbirääkimiste paremaks ja kiiremaks lõpetamiseks, kuid seda mitte kunagi Euroopa huvide arvel, kuna ajastusest olulisem peab alati olema sisu; palub komisjonil analüüsida eelkõige võimalikke mõjusid töökohtadele, et kohandada oma volitusi sõlmimaks vabakaubanduslepinguid, mis on ELi kasvule pikaajaliselt kasulikud; palub komisjonil analüüsida võimalust võtta kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse WTO vaidluste lahendamise mehhanismid; palub komisjonil vähendada nn makaronikausi efekti, nt läbirääkimistel mitmepoolsete päritolueeskirjade kokkuleppimise kaudu; nõuab säästva arengu peatüki lisamist, mis oleks seotud kaitseklauslitega ja hõlmaks vabakaubanduslepingutes selliseid valdkondi nagu kaubandus, keskkond, tootmine ja töötlemine;

| 14. | tuletab komisjonile meelde, et enne otsuste vastuvõtmist tulevaste vabakaubanduslepingute partnerite ja läbirääkimisvolituste sisu kohta on vaja korraldada põhjalik, erapooletu ja eelarvamustevaba Euroopa huvide eelhindamine raamistikus, milles määrataks kindlaks kaubandusprioriteedid nii ajakavast kui ka strateegilistest geograafilistest aladest lähtudes; rõhutab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimisi tuleks alustada ainult majanduslikku huvi pakkuvate riikidega ja neil tuleks järgida selliseid olulisi põhimõtteid nagu täielik vastastikkus, tollimaksude kaotamine nullimääraga, mittetariifsete kaubandustõkete kaotamine, tollimaksude tagastamise keelamine ja ühtlaselt ranged nõuded päritolureeglitele; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde vajadust võtta otsuste langetamisel volituste kohta tõsiselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti; palub komisjonil läbi viia ulatuslikud mõju hindamised, milles oleks erilise tähelepanu all mõju ELi mitmesugustele tööstusharudele ja valdkondadele, ning korraldada sealjuures põhjalikke konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega enne läbirääkimiste lõpuleviimist ning regulaarselt lepingu kehtivusajal; rõhutab, et kui komisjon ja nõukogu soovivad, et Euroopa Parlament kasutaks oma otsustusõigust vastutustundlikult, siis tuleb neil parlament kaasata läbirääkimiste kõikidesse etappidesse, alates läbirääkimisvolituste andmisest; |
| --- | --- |

14.

tuletab komisjonile meelde, et enne otsuste vastuvõtmist tulevaste vabakaubanduslepingute partnerite ja läbirääkimisvolituste sisu kohta on vaja korraldada põhjalik, erapooletu ja eelarvamustevaba Euroopa huvide eelhindamine raamistikus, milles määrataks kindlaks kaubandusprioriteedid nii ajakavast kui ka strateegilistest geograafilistest aladest lähtudes; rõhutab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimisi tuleks alustada ainult majanduslikku huvi pakkuvate riikidega ja neil tuleks järgida selliseid olulisi põhimõtteid nagu täielik vastastikkus, tollimaksude kaotamine nullimääraga, mittetariifsete kaubandustõkete kaotamine, tollimaksude tagastamise keelamine ja ühtlaselt ranged nõuded päritolureeglitele; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde vajadust võtta otsuste langetamisel volituste kohta tõsiselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti; palub komisjonil läbi viia ulatuslikud mõju hindamised, milles oleks erilise tähelepanu all mõju ELi mitmesugustele tööstusharudele ja valdkondadele, ning korraldada sealjuures põhjalikke konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega enne läbirääkimiste lõpuleviimist ning regulaarselt lepingu kehtivusajal; rõhutab, et kui komisjon ja nõukogu soovivad, et Euroopa Parlament kasutaks oma otsustusõigust vastutustundlikult, siis tuleb neil parlament kaasata läbirääkimiste kõikidesse etappidesse, alates läbirääkimisvolituste andmisest;

Euroopa Parlament nõuab rohkem ja paremaid tulemusi kõrgetasemelistest dialoogidest peamiste kaubanduspartneritega, näiteks USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga

| 15. | rõhutab, et oluline on saavutada edu meie kaubandussuhetes peamiste kaubanduspartneritega, näiteks USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel, eelkõige seoses tehniliste standardite, intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainetega varustamisega; märgib aga kahetsusega, et seni ei ole edusammud nendes valdkondades olnud piisavad; nõuab komisjonilt seetõttu algatuslikumate läbirääkimiste pidamist, et saavutada edu meie kaubandussuhetes nende riikidega ja kutsub meie kaubanduspartnereid üles tegema sama; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et oluline on saavutada edu meie kaubandussuhetes peamiste kaubanduspartneritega, näiteks USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel, eelkõige seoses tehniliste standardite, intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainetega varustamisega; märgib aga kahetsusega, et seni ei ole edusammud nendes valdkondades olnud piisavad; nõuab komisjonilt seetõttu algatuslikumate läbirääkimiste pidamist, et saavutada edu meie kaubandussuhetes nende riikidega ja kutsub meie kaubanduspartnereid üles tegema sama;

| 16. | rõhutab, et oluline on jätkata Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamist, ilma et sealjuures seataks ohtu ELi poliitikat sellistes valdkondades nagu keskkonnastandardid, kultuuriline mitmekesisus, sotsiaalsed õigused ja avalikud teenused; rõhutab, et selles maailma suurimas kaubandussuhtes on kiirem edasiliikumine eriti oluline, eelkõige seoses standarditega ja tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisega; kiidab heaks Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevuse taasalustamise ja on seisukohal, et selleks, et see dialoog annaks tulemusi, peab seda kõikidel tasanditel tõhustama ning komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nende USA-poolsete partnerite kõrgetasemelised kohtumised peaksid toimuma regulaarsemalt; teeb ettepaneku, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid töötaksid koos välja areneva tervikliku „Atlandi-ülese kasvu ja töökohtade algatuse”, mis hõlmaks järelejäänud kaubanduse ja investeeringute mittetariifsete tõkete kaotamist 2020. aastaks („Atlandi-ülene turg”), ja et nad võtaksid meetmed nulltariifi tasemete suunas teatavates tootevaldkondades, nagu seda esildas varem sel kuul USA kaubanduskoda; on jätkuvalt arvamusel, et selline algatus tuleks lisada Atlandi-ülese majandusnõukogu eelseisvate koosolekute ning ELi ja USA tippkohtumise päevakorda; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et oluline on jätkata Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamist, ilma et sealjuures seataks ohtu ELi poliitikat sellistes valdkondades nagu keskkonnastandardid, kultuuriline mitmekesisus, sotsiaalsed õigused ja avalikud teenused; rõhutab, et selles maailma suurimas kaubandussuhtes on kiirem edasiliikumine eriti oluline, eelkõige seoses standarditega ja tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisega; kiidab heaks Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevuse taasalustamise ja on seisukohal, et selleks, et see dialoog annaks tulemusi, peab seda kõikidel tasanditel tõhustama ning komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nende USA-poolsete partnerite kõrgetasemelised kohtumised peaksid toimuma regulaarsemalt; teeb ettepaneku, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid töötaksid koos välja areneva tervikliku „Atlandi-ülese kasvu ja töökohtade algatuse”, mis hõlmaks järelejäänud kaubanduse ja investeeringute mittetariifsete tõkete kaotamist 2020. aastaks („Atlandi-ülene turg”), ja et nad võtaksid meetmed nulltariifi tasemete suunas teatavates tootevaldkondades, nagu seda esildas varem sel kuul USA kaubanduskoda; on jätkuvalt arvamusel, et selline algatus tuleks lisada Atlandi-ülese majandusnõukogu eelseisvate koosolekute ning ELi ja USA tippkohtumise päevakorda;

| 17. | nõuab, et komisjon korraldaks Hiinaga peetavas kõrgetasemelises majandus-ja kaubandusdialoogis edu saavutamiseks ulatusliku mõjuhindamise, milles käsitletaks eeliseid ja puudusi Euroopa eri tööstussektorite ja tööhõive puhul; on seisukohal, et ELi kaubandusstrateegia Hiina suhtes peab lähtuma Euroopa huvide arvestamisest eelkõige intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainete valdkonnas ning vastastikkuse põhimõtte austamisest; on arvamusel, et kui Hiina soovib vältida kaubanduskaitsemeetmete kasutuselevõttu, tuleb tal täita oma WTO kohustusi; nõuab, et EL kasutaks süsteemsemalt asjaomaseid õiguslikke vahendeid, kui Hiina oma kohustusi ei täida; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon korraldaks Hiinaga peetavas kõrgetasemelises majandus-ja kaubandusdialoogis edu saavutamiseks ulatusliku mõjuhindamise, milles käsitletaks eeliseid ja puudusi Euroopa eri tööstussektorite ja tööhõive puhul; on seisukohal, et ELi kaubandusstrateegia Hiina suhtes peab lähtuma Euroopa huvide arvestamisest eelkõige intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainete valdkonnas ning vastastikkuse põhimõtte austamisest; on arvamusel, et kui Hiina soovib vältida kaubanduskaitsemeetmete kasutuselevõttu, tuleb tal täita oma WTO kohustusi; nõuab, et EL kasutaks süsteemsemalt asjaomaseid õiguslikke vahendeid, kui Hiina oma kohustusi ei täida;

| 18. | peab tähtsaks nende kahepoolsete probleemide lahendamist, mis veel on lahendamata Venemaa WTOga ühinemise protsessis, ja peab ülimalt tähtsaks Venemaa kiiret WTOga ühinemist; hindab positiivselt ka ELi ja Venemaa vahelise ulatusliku lepingu sõlmimise üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi ning nõuab Venemaalt parema kaubanduskeskkonna tagamist ELi ettevõtjatele; |
| --- | --- |

18.

peab tähtsaks nende kahepoolsete probleemide lahendamist, mis veel on lahendamata Venemaa WTOga ühinemise protsessis, ja peab ülimalt tähtsaks Venemaa kiiret WTOga ühinemist; hindab positiivselt ka ELi ja Venemaa vahelise ulatusliku lepingu sõlmimise üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi ning nõuab Venemaalt parema kaubanduskeskkonna tagamist ELi ettevõtjatele;

| 19. | märgib, et Euroopa Parlament on huvitatud ELi ja Jaapani kaubandussuhete parandamisest, milles esimeseks sammuks oleks mittetariifsete kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamine; avaldab rahulolematust seoses selles valdkonnas viimastel aastatel toimunud vähese edasiminekuga; palub komisjonil enne kohustuste võtmist esitada Euroopa Parlamendile õigeaegselt ulatuslik mõjuhinnang ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu võimalike eeliste ja puuduste kohta; |
| --- | --- |

19.

märgib, et Euroopa Parlament on huvitatud ELi ja Jaapani kaubandussuhete parandamisest, milles esimeseks sammuks oleks mittetariifsete kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamine; avaldab rahulolematust seoses selles valdkonnas viimastel aastatel toimunud vähese edasiminekuga; palub komisjonil enne kohustuste võtmist esitada Euroopa Parlamendile õigeaegselt ulatuslik mõjuhinnang ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu võimalike eeliste ja puuduste kohta;

| 20. | tunnustab turulepääsu strateegia saavutusi ja protektsionistlike meetmete ennetamist finantskriisi ajal; hindab turulepääsu strateegiat ning komisjoni, liikmesriikide ja sidusrühmade tihedat koostööd seetõttu positiivselt; kutsub aga komisjoni ja liikmesriike üles aktiivsemalt levitama ja edendama olemasolevaid algatusi ja vahendeid, nagu näiteks turulepääsu andmebaas ja ekspordiettevõtete abiliin, mis aitaksid kodanikel ning VKEdel ELi-siseseid kaubandussuhteid täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

20.

tunnustab turulepääsu strateegia saavutusi ja protektsionistlike meetmete ennetamist finantskriisi ajal; hindab turulepääsu strateegiat ning komisjoni, liikmesriikide ja sidusrühmade tihedat koostööd seetõttu positiivselt; kutsub aga komisjoni ja liikmesriike üles aktiivsemalt levitama ja edendama olemasolevaid algatusi ja vahendeid, nagu näiteks turulepääsu andmebaas ja ekspordiettevõtete abiliin, mis aitaksid kodanikel ning VKEdel ELi-siseseid kaubandussuhteid täiel määral ära kasutada;

| 21. | rõhutab, et ELi majandusedu peamiseks põhjuseks on mitmesuguste majandustegevuses osalejate, sealhulgas VKEde ja rahvusvaheliste ettevõtete tegevus; nõuab komisjonilt seetõttu majandustegevuses osalejate konkreetsete vajaduste ja huvide kajastamist kõikides kaubandusläbirääkimistes ja uutes sise-eeskirjades; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ELi majandusedu peamiseks põhjuseks on mitmesuguste majandustegevuses osalejate, sealhulgas VKEde ja rahvusvaheliste ettevõtete tegevus; nõuab komisjonilt seetõttu majandustegevuses osalejate konkreetsete vajaduste ja huvide kajastamist kõikides kaubandusläbirääkimistes ja uutes sise-eeskirjades;

Teisalt vajab aga EL suhteliselt avatud majandusena tõhusaid kaubanduse kaitsevahendeid

| 22. | kinnitab veel kord, et kaubanduse jätkuva liberaliseerimise eesmärk nõuab siiski ka suutlikkust kaitsta end ebaausate kaubandustavade vastu; peab kaubanduse kaitsevahendeid seetõttu ELi strateegia oluliseks koostisosaks, ehkki neid ei tohiks kunagi kasutada pahauskselt protektsionistlikel kaalutlustel; tunnustab kõiki nende vahendite täiustamiseks ja kiirendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas läbipaistvuse ja prognoositavuse suurendamist, samuti jõupingutusi nende vahendite (nt turule juurdepääsu kasutajatoe kaebuste esitamise vahend) kättesaadavamaks muutmiseks ELi tööstusettevõtetele, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

22.

kinnitab veel kord, et kaubanduse jätkuva liberaliseerimise eesmärk nõuab siiski ka suutlikkust kaitsta end ebaausate kaubandustavade vastu; peab kaubanduse kaitsevahendeid seetõttu ELi strateegia oluliseks koostisosaks, ehkki neid ei tohiks kunagi kasutada pahauskselt protektsionistlikel kaalutlustel; tunnustab kõiki nende vahendite täiustamiseks ja kiirendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas läbipaistvuse ja prognoositavuse suurendamist, samuti jõupingutusi nende vahendite (nt turule juurdepääsu kasutajatoe kaebuste esitamise vahend) kättesaadavamaks muutmiseks ELi tööstusettevõtetele, eriti VKEdele;

ELi konkurentsivõime ja majandusedu ei saa püsida teenuste ja hästi kaitstud välismaiste otseinvesteeringuteta

| 23. | rõhutab kaupade ja teenuste olulisel määral kasvanud potentsiaali rahvusvahelises kaubanduses, kuid kordab, et turulepääs ja kaubandustõkete kaotamine WTO tasandil ja vabakaubanduslepingute läbirääkimistel ei ole edenenud nende muutustega võrdses tempos; on teadlik, et paljud kaupade ja teenustega kauplemise tõkked võivad olla tingitud eelkõige riiklikest õigusaktidest; tuletab meelde, et selle valdkonna liberaliseerimise jätkamine ei tohi takistada arendamast olemasolevaid ja tulevasi üldtähtsaid teenuseid, millel on keskne osa kõikide riikide säästvas arengus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab kaupade ja teenuste olulisel määral kasvanud potentsiaali rahvusvahelises kaubanduses, kuid kordab, et turulepääs ja kaubandustõkete kaotamine WTO tasandil ja vabakaubanduslepingute läbirääkimistel ei ole edenenud nende muutustega võrdses tempos; on teadlik, et paljud kaupade ja teenustega kauplemise tõkked võivad olla tingitud eelkõige riiklikest õigusaktidest; tuletab meelde, et selle valdkonna liberaliseerimise jätkamine ei tohi takistada arendamast olemasolevaid ja tulevasi üldtähtsaid teenuseid, millel on keskne osa kõikide riikide säästvas arengus;

| 24. | nõuab, et komisjon teeks kõik võimaliku selleks, et meie kaubanduspartnerid tagaksid meie teenuseosutajatele parema turulepääsu nii tööstusriikides kui ka suurtes areneva majandusega riikides, pidades silmas, et ELi siseturg on välisriikide teenuseosutajatele juba üsna laialt avatud; märgib siiski, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon teeks kõik võimaliku selleks, et meie kaubanduspartnerid tagaksid meie teenuseosutajatele parema turulepääsu nii tööstusriikides kui ka suurtes areneva majandusega riikides, pidades silmas, et ELi siseturg on välisriikide teenuseosutajatele juba üsna laialt avatud; märgib siiski, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma;

| 25. | peab investorite kaitset Euroopa tulevase investeerimispoliitikaga seoses esmatähtsaks; on seisukohal, et tagatud ja kaitstud peab olema ka riikliku reguleerimise võime; palub komisjonil seetõttu tagada õiguskindluse kaitse ELi investoritele; kutsub nõukogu üles andma tulevaste investeerimislepingutega seotud volitused komisjonile, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi ja seisukohti, mis on esitatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (33); |
| --- | --- |

25.

peab investorite kaitset Euroopa tulevase investeerimispoliitikaga seoses esmatähtsaks; on seisukohal, et tagatud ja kaitstud peab olema ka riikliku reguleerimise võime; palub komisjonil seetõttu tagada õiguskindluse kaitse ELi investoritele; kutsub nõukogu üles andma tulevaste investeerimislepingutega seotud volitused komisjonile, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi ja seisukohti, mis on esitatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (33);

| 26. | tuletab meelde, et ELil on ajaloolised sidemed Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasiaga, ning seetõttu tuleb siinkohal rakendada kohast investeerimispoliitikat, mis võimaldaks tagada säästva arengu; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et ELil on ajaloolised sidemed Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasiaga, ning seetõttu tuleb siinkohal rakendada kohast investeerimispoliitikat, mis võimaldaks tagada säästva arengu;

| 27. | tunnustab, et füüsiliste isikute ajutisel liikumisel (IV osa) on ELi kahepoolsetes läbirääkimistes tähtis osa; peab oluliseks, et IV osa ei takistaks kollektiivläbirääkimiste põhimõtte ja miinimumpalka käsitlevate õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

27.

tunnustab, et füüsiliste isikute ajutisel liikumisel (IV osa) on ELi kahepoolsetes läbirääkimistes tähtis osa; peab oluliseks, et IV osa ei takistaks kollektiivläbirääkimiste põhimõtte ja miinimumpalka käsitlevate õigusaktide rakendamist;

Euroopa Parlament nõuab rahvusvaheliste riigihangete turgudel positiivset vastastikkust

| 28. | väljendab kahetsust, et ELi riigihangete turgude suur avatus valitsemise kõikidel tasanditel ei ole paljudel juhtudel vastavuses ELi tarnijatele võimaldatava juurdepääsuga välismaal; juhib tähelepanu sellele, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma; |
| --- | --- |

28.

väljendab kahetsust, et ELi riigihangete turgude suur avatus valitsemise kõikidel tasanditel ei ole paljudel juhtudel vastavuses ELi tarnijatele võimaldatava juurdepääsuga välismaal; juhib tähelepanu sellele, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma;

| 29. | palub, et komisjon püüaks selles tähtsas majandussektoris saavutada positiivset vastastikust juurdepääsu, pidades silmas, et vastastikuse juurdepääsu puhul on selgeks prioriteediks välisriikide riigihangete turgude avamine, mitte meie turgude sulgemine; |
| --- | --- |

29.

palub, et komisjon püüaks selles tähtsas majandussektoris saavutada positiivset vastastikust juurdepääsu, pidades silmas, et vastastikuse juurdepääsu puhul on selgeks prioriteediks välisriikide riigihangete turgude avamine, mitte meie turgude sulgemine;

Euroopa Parlament nõuab tõsist võitlust regulatiivsete tõkete kõrvaldamiseks Euroopas ja väljaspool seda

| 30. | rõhutab rahvusvahelise kaubanduse regulatiivsete küsimuste tähtsuse suurenemist ning nõuab seetõttu suuremat kooskõlastatust ELi ja meie peamiste kaubanduspartnerite eeskirjade ja tegevuse vahel, pidades hoolikalt silmas, et see ei langetaks ELi standardeid, vaid viiks olemasolevate mitmepoolsete standardite parema järgimiseni; |
| --- | --- |

30.

rõhutab rahvusvahelise kaubanduse regulatiivsete küsimuste tähtsuse suurenemist ning nõuab seetõttu suuremat kooskõlastatust ELi ja meie peamiste kaubanduspartnerite eeskirjade ja tegevuse vahel, pidades hoolikalt silmas, et see ei langetaks ELi standardeid, vaid viiks olemasolevate mitmepoolsete standardite parema järgimiseni;

| 31. | rõhutab, et rahvusvahelisi standardeid ja sertifitseerimistavasid suhetes kolmandate riikidega ei saa ühtlustada tervishoiu- ja ohutus- ning tarbijakaitsestandardite alandamise arvel; palub komisjonil kaitsta ELi standardeid ning neid tõhusalt rakendada importijate ja majandusettevõtjate puhul, kes turustavad oma tooteid Euroopas; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et rahvusvahelisi standardeid ja sertifitseerimistavasid suhetes kolmandate riikidega ei saa ühtlustada tervishoiu- ja ohutus- ning tarbijakaitsestandardite alandamise arvel; palub komisjonil kaitsta ELi standardeid ning neid tõhusalt rakendada importijate ja majandusettevõtjate puhul, kes turustavad oma tooteid Euroopas;

| 32. | toetab ühtse turu akti ettepanekut, mis käsitleb ELi ja selle peamiste kaubanduspartnerite õigusnormide ühtlustamist, eelkõige tarbija- ja keskkonnakaitse, loomade heaolu, tervishoiu ja töönormide vallas; toonitab, et tähtis on võtta nendes üliolulistes valdkondades vastu kõrgetasemelised rahvusvahelised standardid; kinnitab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimistel tuleb tähelepanu keskpunkti seada sellised teemad nagu standardimine, vastastikune tunnustamine, litsentsid, teenused ja juurdepääs riigihangetele; |
| --- | --- |

32.

toetab ühtse turu akti ettepanekut, mis käsitleb ELi ja selle peamiste kaubanduspartnerite õigusnormide ühtlustamist, eelkõige tarbija- ja keskkonnakaitse, loomade heaolu, tervishoiu ja töönormide vallas; toonitab, et tähtis on võtta nendes üliolulistes valdkondades vastu kõrgetasemelised rahvusvahelised standardid; kinnitab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimistel tuleb tähelepanu keskpunkti seada sellised teemad nagu standardimine, vastastikune tunnustamine, litsentsid, teenused ja juurdepääs riigihangetele;

| 33. | palub komisjonil võtta rahvusvahelise konkurentsivõime aspekt kõikidesse seadusandlike ettepanekutega seotud mõjuhinnangutesse; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil võtta rahvusvahelise konkurentsivõime aspekt kõikidesse seadusandlike ettepanekutega seotud mõjuhinnangutesse;

| 34. | tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nn mittetariifsete tõkete ja paljude riikide, sealhulgas WTO liikmesriikide poolt Euroopa ekspordi suhtes rakendatavate regulatiivsete takistuste probleemile, pidades silmas ka tulevasi kaubanduspartnerluslepinguid; juhib tähelepanu sellele, et läbirääkimistel peaks kindlaks määrama sekkumisvahendid poolte vahel vastastikkuse ja tasakaalutingimuste taastamiseks ühepoolsete meetmete korral (nn mittetariifsed tõkked), sealhulgas puhtalt halduslikud meetmed (sertifikatsioonid, inspektsioonid), mis võivad seada Euroopa ettevõtjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda ja põhjustada töötingimuste tasakaalustamatust; kutsub ELi üles edendama rahvusvahelisel tasandil regulatiivset koostööd, et soodustada rahvusvaheliste standardite samaväärsust ja lähenemist ning piirata sellega kaubandusvaidlusi ja nendega seotud kaubanduskulusid; |
| --- | --- |

34.

tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nn mittetariifsete tõkete ja paljude riikide, sealhulgas WTO liikmesriikide poolt Euroopa ekspordi suhtes rakendatavate regulatiivsete takistuste probleemile, pidades silmas ka tulevasi kaubanduspartnerluslepinguid; juhib tähelepanu sellele, et läbirääkimistel peaks kindlaks määrama sekkumisvahendid poolte vahel vastastikkuse ja tasakaalutingimuste taastamiseks ühepoolsete meetmete korral (nn mittetariifsed tõkked), sealhulgas puhtalt halduslikud meetmed (sertifikatsioonid, inspektsioonid), mis võivad seada Euroopa ettevõtjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda ja põhjustada töötingimuste tasakaalustamatust; kutsub ELi üles edendama rahvusvahelisel tasandil regulatiivset koostööd, et soodustada rahvusvaheliste standardite samaväärsust ja lähenemist ning piirata sellega kaubandusvaidlusi ja nendega seotud kaubanduskulusid;

Euroopa Parlament võitleb vaesuse vastu Euroopa Liidus ja väljaspool seda

| 35. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab veendunult vaba ja õiglast kaubandust ning et sotsiaalset vastutust ei kanna mitte ainult ELi liikmesriigid, vaid ka liit tervikuna; ELi ühtekuuluvusfonde ja Globaliseerumisega Kohanemise Fondi tuleb kasutada ja edasi arendada inimeste huvides ja uute konkurentsivõimeliste töökohtade loomise jätkamise toetamiseks ELis; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab veendunult vaba ja õiglast kaubandust ning et sotsiaalset vastutust ei kanna mitte ainult ELi liikmesriigid, vaid ka liit tervikuna; ELi ühtekuuluvusfonde ja Globaliseerumisega Kohanemise Fondi tuleb kasutada ja edasi arendada inimeste huvides ja uute konkurentsivõimeliste töökohtade loomise jätkamise toetamiseks ELis;

| 36. | tuletab meelde, et mikroettevõtted ning VKEd moodustavad 99 % kõikidest ELi ettevõtetest ning neil on suur potentsiaal uute töökohtade loomiseks ja innovatsiooniks; on seetõttu seisukohal, et sise- ja välispoliitikas tuleks rohkem tähelepanu pöörata nende spetsiifilistele vajadustele, et parandada nende konkurentsivõimet, ning erilist rõhku tuleks panna ELi ühtekuuluvusfondide arendamisele, pidades silmas neile juurdepääsu ja nende läbipaistvust, et suurendada VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et mikroettevõtted ning VKEd moodustavad 99 % kõikidest ELi ettevõtetest ning neil on suur potentsiaal uute töökohtade loomiseks ja innovatsiooniks; on seetõttu seisukohal, et sise- ja välispoliitikas tuleks rohkem tähelepanu pöörata nende spetsiifilistele vajadustele, et parandada nende konkurentsivõimet, ning erilist rõhku tuleks panna ELi ühtekuuluvusfondide arendamisele, pidades silmas neile juurdepääsu ja nende läbipaistvust, et suurendada VKEde konkurentsivõimet;

| 37. | märgib seoses välispoliitikaga, et väljaspool Euroopat toetab Euroopa Parlament komisjoni eesmärki edendada muu hulgas säästvat arengut, vaba ja õiglast kaubandust, rahvusvahelisi tööstandardeid ja inimväärset tööd, näiteks Euroopa ja AKV riikide huve ühendavate majanduspartnerluslepingute üle peetavatel läbirääkimistel; juhib tähelepanu sellele, et kaubanduspoliitika peab soodustama arengut, võimaldama paremat piirkondlikku koostööd, soodustama investeeringuid ja parandama majanduse juhtimist, ning tuletab kõikidele sidusrühmadel meelde, et maakera teised piirkonnad on näidanud, kuidas kaubandus saab kaasa aidata heaolu suurendamisele; nõuab komisjonilt terviklikku lähenemisviisi kaubandus-, välis-, arengu-, sotsiaal-, põllumajandus- ja keskkonnapoliitikale; kordab oma varasemat nõuet komisjonil: tagada õiglast kaubandust toetavad kooskõlastatud poliitilised meetmed; |
| --- | --- |

37.

märgib seoses välispoliitikaga, et väljaspool Euroopat toetab Euroopa Parlament komisjoni eesmärki edendada muu hulgas säästvat arengut, vaba ja õiglast kaubandust, rahvusvahelisi tööstandardeid ja inimväärset tööd, näiteks Euroopa ja AKV riikide huve ühendavate majanduspartnerluslepingute üle peetavatel läbirääkimistel; juhib tähelepanu sellele, et kaubanduspoliitika peab soodustama arengut, võimaldama paremat piirkondlikku koostööd, soodustama investeeringuid ja parandama majanduse juhtimist, ning tuletab kõikidele sidusrühmadel meelde, et maakera teised piirkonnad on näidanud, kuidas kaubandus saab kaasa aidata heaolu suurendamisele; nõuab komisjonilt terviklikku lähenemisviisi kaubandus-, välis-, arengu-, sotsiaal-, põllumajandus- ja keskkonnapoliitikale; kordab oma varasemat nõuet komisjonil: tagada õiglast kaubandust toetavad kooskõlastatud poliitilised meetmed;

| 38. | tuletab meelde, et ELil on oma uues kaubandusstrateegias eriti suur huvi toetada äärepoolseimate piirkondade sisemist arengut, võttes arvesse nende piirkondade bioloogilist mitmekesisust ja geograafilist asendit, mis annab ELile juurdepääsu merele, troopilistele metsadele ning ruumikatseteks ja -uuringuteks sobivatele aladele; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et ELil on oma uues kaubandusstrateegias eriti suur huvi toetada äärepoolseimate piirkondade sisemist arengut, võttes arvesse nende piirkondade bioloogilist mitmekesisust ja geograafilist asendit, mis annab ELile juurdepääsu merele, troopilistele metsadele ning ruumikatseteks ja -uuringuteks sobivatele aladele;

| 39. | nõuab seoses majanduspartnerluslepingutega, et komisjon respekteeriks Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone, milles rõhutatakse vajadust näidata üles paindlikkust läbirääkimistes meie partneritega ning järgida endale võetud kohustusi arenguriikide erilisel ja eristaval kohtlemisel; |
| --- | --- |

39.

nõuab seoses majanduspartnerluslepingutega, et komisjon respekteeriks Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone, milles rõhutatakse vajadust näidata üles paindlikkust läbirääkimistes meie partneritega ning järgida endale võetud kohustusi arenguriikide erilisel ja eristaval kohtlemisel;

| 40. | märgib, et Euroopa Parlamendil on kavas vastu võtta tulevane üldiste soodustuste süsteem (GSP), milles peaks pöörama rohkem tähelepanu sellele, kuidas GSPst saaksid kasu kõige rohkem abi vajavad riigid, kes järgivad meie kaubandusalaseid ja muid nõudeid; |
| --- | --- |

40.

märgib, et Euroopa Parlamendil on kavas vastu võtta tulevane üldiste soodustuste süsteem (GSP), milles peaks pöörama rohkem tähelepanu sellele, kuidas GSPst saaksid kasu kõige rohkem abi vajavad riigid, kes järgivad meie kaubandusalaseid ja muid nõudeid;

| 41. | nõuab, et komisjon uuriks võimalust rakendada hädaolukorras kaubandusabi meetmeid, et aidata loodusõnnetuste ja konfliktide tõttu kannatanud riikidel oma majandust taastada; palub komisjonil esitada konkreetsed näited meetmete kohta, mis võiksid hädaolukorras kiiresti leevendust tuua, samuti meetmete kohta, mis võiksid mõju avaldada keskmises ja pikas perspektiivis; palub need näited esitada enne, kui komisjon taotleb Euroopa Parlamendilt nõusolekut nende meetmetega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et komisjon uuriks võimalust rakendada hädaolukorras kaubandusabi meetmeid, et aidata loodusõnnetuste ja konfliktide tõttu kannatanud riikidel oma majandust taastada; palub komisjonil esitada konkreetsed näited meetmete kohta, mis võiksid hädaolukorras kiiresti leevendust tuua, samuti meetmete kohta, mis võiksid mõju avaldada keskmises ja pikas perspektiivis; palub need näited esitada enne, kui komisjon taotleb Euroopa Parlamendilt nõusolekut nende meetmetega;

| 42. | rõhutab, et väliskaubanduspoliitika peab kaitsma ELi võimet säilitada tugev põllumajandussektor, et tagada toiduohutus ja toidusõltumatus 500 miljonile tarbijale ELis; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et väliskaubanduspoliitika peab kaitsma ELi võimet säilitada tugev põllumajandussektor, et tagada toiduohutus ja toidusõltumatus 500 miljonile tarbijale ELis;

Euroopa Parlament nõuab jätkusuutlikku ja häireteta toorainetega varustamist

| 43. | kutsub komisjoni üles arendama toorainetega seoses järjepidevat, põhjalikku ja eri poliitikavaldkondi hõlmavat strateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada ebaõiglased kaubandustavad, näiteks ekspordipiirangud, ekspordimaksud ja niinimetatud kahekordse hinnakujunduse mehhanismid mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil, ning sealjuures tunnistama, et teatavates olukordades võib ekspordipiiranguid pidada oluliseks, et toetada arengueesmärke, keskkonnakaitset või loodusvarade säästvat kasutamist vaesemates arenguriikides, sh vähim arenenud riikides ja arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides; palub komisjonil mitmekesistada toorainete tarnijaid ja sõlmida selles valdkonnas pikaajalisi kahepoolseid kokkuleppeid; on seisukohal, et selles poliitikas tuleb arvesse võtta ELi arengupoliitikat ja majanduspartnerluslepingute arengueesmärke; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles arendama toorainetega seoses järjepidevat, põhjalikku ja eri poliitikavaldkondi hõlmavat strateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada ebaõiglased kaubandustavad, näiteks ekspordipiirangud, ekspordimaksud ja niinimetatud kahekordse hinnakujunduse mehhanismid mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil, ning sealjuures tunnistama, et teatavates olukordades võib ekspordipiiranguid pidada oluliseks, et toetada arengueesmärke, keskkonnakaitset või loodusvarade säästvat kasutamist vaesemates arenguriikides, sh vähim arenenud riikides ja arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides; palub komisjonil mitmekesistada toorainete tarnijaid ja sõlmida selles valdkonnas pikaajalisi kahepoolseid kokkuleppeid; on seisukohal, et selles poliitikas tuleb arvesse võtta ELi arengupoliitikat ja majanduspartnerluslepingute arengueesmärke;

| 44. | rõhutab, et vabakaubanduslepingute puhul on oluline kodanikuühiskonna aktiivne osalus; toetab komisjoni algatust seoses ELi ja Korea vabakaubanduslepinguga: kutsuda kodanikuühiskonna osaluse võimaldamiseks kokku kohalik nõuanderühm; palub komisjonil seda algatust edasi arendada tulevastes väliskaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vabakaubanduslepingute puhul on oluline kodanikuühiskonna aktiivne osalus; toetab komisjoni algatust seoses ELi ja Korea vabakaubanduslepinguga: kutsuda kodanikuühiskonna osaluse võimaldamiseks kokku kohalik nõuanderühm; palub komisjonil seda algatust edasi arendada tulevastes väliskaubanduslepingutes;

| 45. | nõuab komisjonilt ekspordipiirangute, ekspordimaksude ja nn kahekordse hinnakujunduse mehhanismide kõrvaldamisele kindlaks jäämist kõikides tulevastes kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes; nõuab, et komisjon alustaks WTOs läbirääkimisi selgete mitmepoolsete eeskirjade üle; |
| --- | --- |

45.

nõuab komisjonilt ekspordipiirangute, ekspordimaksude ja nn kahekordse hinnakujunduse mehhanismide kõrvaldamisele kindlaks jäämist kõikides tulevastes kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes; nõuab, et komisjon alustaks WTOs läbirääkimisi selgete mitmepoolsete eeskirjade üle;

| 46. | nõuab, et komisjon mitte ainult ei väljendaks rahulolematust mõnede kaubanduspartnerite vastuvõetamatu käitumise üle, vaid ka reageeriks sellele rangelt ja asjakohaselt; tuletab komisjonile meelde, et kaubanduspoliitikale lisaks on teisi poliitikavaldkondi, näiteks põllumajandus-, keskkonna-, arengu-, teadus- ja välispoliitika, mis peavad toetama ühist toorainetega varustamise poliitikat; rõhutab, et vaja on vaja toetada ja arendada uurimistegevust, eeskätt taimebiokeemia valdkonnas, ja keemiliste ainete ringlussevõttu, et vähendada ELi sõltuvust riikidest, mis tarnivad tooraineid ja haruldasi muldmetalle; |
| --- | --- |

46.

nõuab, et komisjon mitte ainult ei väljendaks rahulolematust mõnede kaubanduspartnerite vastuvõetamatu käitumise üle, vaid ka reageeriks sellele rangelt ja asjakohaselt; tuletab komisjonile meelde, et kaubanduspoliitikale lisaks on teisi poliitikavaldkondi, näiteks põllumajandus-, keskkonna-, arengu-, teadus- ja välispoliitika, mis peavad toetama ühist toorainetega varustamise poliitikat; rõhutab, et vaja on vaja toetada ja arendada uurimistegevust, eeskätt taimebiokeemia valdkonnas, ja keemiliste ainete ringlussevõttu, et vähendada ELi sõltuvust riikidest, mis tarnivad tooraineid ja haruldasi muldmetalle;

ELis ja väljaspool ELi on vaja paremat tollikoostööd

| 47. | toetab komisjoni algatust rahvusvahelise tollikoostöö tugevdamiseks Maailma Tolliorganisatsioonis ja kahepoolsel tasandil, et muuta tolliprotseduurid tõhusamaks, vähendada kauplejate kulusid ja paremini tegeleda julgeoleku, ohutuse ja intellektuaalomandi õiguste probleemidega; |
| --- | --- |

47.

toetab komisjoni algatust rahvusvahelise tollikoostöö tugevdamiseks Maailma Tolliorganisatsioonis ja kahepoolsel tasandil, et muuta tolliprotseduurid tõhusamaks, vähendada kauplejate kulusid ja paremini tegeleda julgeoleku, ohutuse ja intellektuaalomandi õiguste probleemidega;

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tõsiselt ELi ühtse tolliteenistuse loomise ideed, et tollieeskirju ja -protseduure kogu ELi tolliterritooriumil tõhusamalt kohaldada; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tõsiselt ELi ühtse tolliteenistuse loomise ideed, et tollieeskirju ja -protseduure kogu ELi tolliterritooriumil tõhusamalt kohaldada;

Euroopa Parlament nõuab intellektuaalomandi õiguste piisavat kaitset, pidades silmas ka kõige vaesemate huve

| 49. | rõhutab, et võltsimine toob kaasa töökohtade kadumise ja pärsib innovatsiooni, ning rõhutab, et piisav intellektuaalomandi õiguste kaitse ja selle tõhus rakendamine on globaalse majanduse aluseks; peab intellektuaalomandi õiguste kaitset, eriti kaubamärkide ja geograafiliste tähiste, nõuetekohast kaitset meie peamiste kaubanduspartnerite poolt ELi konkurentsivõime säilitamise ja parandamise vältimatuks tingimuseks; väljendab rahulolu selle üle, et komisjon on kindlalt kohustunud täitma olemasolevaid kohustusi; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et võltsimine toob kaasa töökohtade kadumise ja pärsib innovatsiooni, ning rõhutab, et piisav intellektuaalomandi õiguste kaitse ja selle tõhus rakendamine on globaalse majanduse aluseks; peab intellektuaalomandi õiguste kaitset, eriti kaubamärkide ja geograafiliste tähiste, nõuetekohast kaitset meie peamiste kaubanduspartnerite poolt ELi konkurentsivõime säilitamise ja parandamise vältimatuks tingimuseks; väljendab rahulolu selle üle, et komisjon on kindlalt kohustunud täitma olemasolevaid kohustusi;

| 50. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitika vähim arenenud ja vaesemate arenguriikide ning geneeriliste ravimite peamiste tootjariikide, eriti India ja Brasiilia suhtes peaks jääma TRIPS-lepingu kohustuste raamesse ja see poliitika peab täielikult järgima 2001. aasta Doha deklaratsiooni TRIPS-lepingu ja riikliku tervishoiu kohta, eelkõige geneeriliste ravimite ja riikliku tervishoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitika vähim arenenud ja vaesemate arenguriikide ning geneeriliste ravimite peamiste tootjariikide, eriti India ja Brasiilia suhtes peaks jääma TRIPS-lepingu kohustuste raamesse ja see poliitika peab täielikult järgima 2001. aasta Doha deklaratsiooni TRIPS-lepingu ja riikliku tervishoiu kohta, eelkõige geneeriliste ravimite ja riikliku tervishoiu valdkonnas;

*

* *

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0068.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0224.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0225.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0257.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0141.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0063.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0445.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0387.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0324.

(12)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(13)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 166.

(14)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 132.

(15)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

(16)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 47.

(17)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 67.

(18)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 5.

(19)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(20)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(21)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 520.

(22)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(23)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(24)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 400.

(25)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(26)  „Lähenemine, järelejõudmine ja möödumine”, PwC, 2010.

(27)  Eurostati andmed.

(28)  Eurostat, UN Servicetrade.

(29)  Euroopa Komisjon, 2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta; Eurostat/UNECE Work Session 2010.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

(31)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446.

(32)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0445.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0141.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/99 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/99

---

Teisipäev, 27. september 2011Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomine

P7_TA(2011)0413

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa–Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomise kohta

2013/C 56 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Vahemere lõunakaldal asuvates riikides toimuvad enneolematud muutused, mida Euroopa Liit peab uute algatustega toetama; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Vahemere lõunakaldal asuvates riikides toimuvad enneolematud muutused, mida Euroopa Liit peab uute algatustega toetama;

| B. | arvestades hariduse olulist rolli demokraatia ning majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades hariduse olulist rolli demokraatia ning majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas;

| C. | arvestades kutseõppe tähtsust noorte töötusega võitlemisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades kutseõppe tähtsust noorte töötusega võitlemisel;

| D. | arvestades, et programmid Erasmus ja Leonardo da Vinci on Euroopa integratsiooni üks olulisemaid õnnestumisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et programmid Erasmus ja Leonardo da Vinci on Euroopa integratsiooni üks olulisemaid õnnestumisi;

| E. | arvestades, et Vahemere riikidest pärit õppijatest kasutavad programmi Erasmus Mundus vaid vähesed ning puudub lõunapoolsete riikide vaheline liikuvus, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Vahemere riikidest pärit õppijatest kasutavad programmi Erasmus Mundus vaid vähesed ning puudub lõunapoolsete riikide vaheline liikuvus,

| 1. | kutsub komisjoni ning kõrget esindajat ja asepresidenti üles tegema ettepanekut võtta 2011. aasta lõpuks kasutusele Euroopa–Vahemere piirkonna programm Erasmus, et edendada Vahemere mõlema kalda üliõpilaste piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ning kõrget esindajat ja asepresidenti üles tegema ettepanekut võtta 2011. aasta lõpuks kasutusele Euroopa–Vahemere piirkonna programm Erasmus, et edendada Vahemere mõlema kalda üliõpilaste piiriülest liikuvust;

| 2. | kutsub komisjoni ning kõrget esindajat ja asepresidenti üles tegema ettepanekut võtta 2011. aasta lõpuks kasutusele Euroopa–Vahemere piirkonna programm Leonardo da Vinci, et edendada nende noorte liikuvust, kes soovivad omandada kutseõpet välismaal; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ning kõrget esindajat ja asepresidenti üles tegema ettepanekut võtta 2011. aasta lõpuks kasutusele Euroopa–Vahemere piirkonna programm Leonardo da Vinci, et edendada nende noorte liikuvust, kes soovivad omandada kutseõpet välismaal;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule, kõrgele esindajale ja asepresidendile, Euroopa Liidu ja Vahemere Liidu liikmesriikidele ja parlamentidele, Vahemere Liidu peasekretariaadile ja Euroopa–Vahemere piirkonna parlamentaarse assambleele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule, kõrgele esindajale ja asepresidendile, Euroopa Liidu ja Vahemere Liidu liikmesriikidele ja parlamentidele, Vahemere Liidu peasekretariaadile ja Euroopa–Vahemere piirkonna parlamentaarse assambleele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 27. septembril 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)09-27(ANN1)).

---

Kolmapäev, 28. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/100

---

Kolmapäev, 28. september 2011Seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemine ÜRO inimõiguste nõukogus

P7_TA(2011)0427

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi käsitlemise kohta ÜROs

2013/C 56 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja 16. märtsil 2006. aastal Euroopa Liidu nimel avaldatud deklaratsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu asutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja 16. märtsil 2006. aastal Euroopa Liidu nimel avaldatud deklaratsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu asutamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgu kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2),

| — | võttes arvesse ÜROs varem tehtud ühisavaldusi ja deklaratsioone, sealhulgas inimõiguste nõukogu 22. märtsi 2011. aasta ühisavaldust seksuaalsel sättumusel ja soolisel identiteedil põhinevate vägivallaaktide ja sellega seotud inimõigusrikkumiste lõpetamise kohta ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜROs varem tehtud ühisavaldusi ja deklaratsioone, sealhulgas inimõiguste nõukogu 22. märtsi 2011. aasta ühisavaldust seksuaalsel sättumusel ja soolisel identiteedil põhinevate vägivallaaktide ja sellega seotud inimõigusrikkumiste lõpetamise kohta ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. istungjärku, kus võeti vastu resolutsioon A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, ning nõukogu 19. istungjärku, kus toimub resolutsiooniga A/HRC/17/19 ette nähtud paneeldiskussioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 17. istungjärku, kus võeti vastu resolutsioon A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, ning nõukogu 19. istungjärku, kus toimub resolutsiooniga A/HRC/17/19 ette nähtud paneeldiskussioon,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 29. aprilli 2010. aasta resolutsiooni nr 1728 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimise kohta ning ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 29. aprilli 2010. aasta resolutsiooni nr 1728 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimise kohta ning ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni AG/RES. 2653 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni AG/RES. 2653 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi alusel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi alusel”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21 ja 27 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21 ja 27 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu vahendeid, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõiki inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu vahendeid, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõiki inimõigusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldust ÜROs inimõiguste, seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldust ÜROs inimõiguste, seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et inimõiguste üldkehtivuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetikanormidest ja õigustikust ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste üldkehtivuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetikanormidest ja õigustikust ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi;

| B. | arvestades, et iga päev toimub nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides arvukalt seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga seotud inimõigusrikkumisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et iga päev toimub nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides arvukalt seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga seotud inimõigusrikkumisi;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid tagama inimõiguste austamise oma poliitikas ja tegevuses, et Euroopa Liidu positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus tugevdada ja usaldusväärseks muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid tagama inimõiguste austamise oma poliitikas ja tegevuses, et Euroopa Liidu positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus tugevdada ja usaldusväärseks muuta;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit peab üldisi ja jagamatuid inimõigusi ülimalt tähtsaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit peab üldisi ja jagamatuid inimõigusi ülimalt tähtsaks;

| E. | arvestades, et Euroopa Liit tegeleb seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi küsimustega oma töös ÜRO juures ning piirkondlikes organites ja mõnedes kahepoolsetes inimõigusdialoogides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liit tegeleb seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi küsimustega oma töös ÜRO juures ning piirkondlikes organites ja mõnedes kahepoolsetes inimõigusdialoogides;

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioon inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta on esimene ÜROs vastu võetud resolutsioon, kus käsitletakse konkreetselt seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioon inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta on esimene ÜROs vastu võetud resolutsioon, kus käsitletakse konkreetselt seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti;

| G. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu inimõigusi, seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti käsitleva resolutsiooni poolt hääletasid kõigi piirkondade riigid, kaasa arvatud kõik inimõiguste nõukogusse kuuluvad ELi liikmesriigid, ning resolutsiooni koostamist toetas 21 ELi liikmesriiki; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu inimõigusi, seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti käsitleva resolutsiooni poolt hääletasid kõigi piirkondade riigid, kaasa arvatud kõik inimõiguste nõukogusse kuuluvad ELi liikmesriigid, ning resolutsiooni koostamist toetas 21 ELi liikmesriiki;

| H. | arvestades, et mitmed ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganid, eriraportöörid ja asutused, samuti ÜRO peasekretär ja inimõiguste ülemkomissar, on avaldanud tõsist muret homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste rikkumise pärast, mida esineb kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganid, eriraportöörid ja asutused, samuti ÜRO peasekretär ja inimõiguste ülemkomissar, on avaldanud tõsist muret homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste rikkumise pärast, mida esineb kõikjal maailmas;

| I. | arvestades, et teised piirkondlikud institutsioonid, kaasa arvatud Euroopa Nõukogu ja Ameerika Riikide Organisatsioon, on hiljuti vastu võtnud resolutsioonid, milles mõistetakse hukka seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimepandud inimõigusrikkumised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teised piirkondlikud institutsioonid, kaasa arvatud Euroopa Nõukogu ja Ameerika Riikide Organisatsioon, on hiljuti vastu võtnud resolutsioonid, milles mõistetakse hukka seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimepandud inimõigusrikkumised;

| 1. | tunneb muret nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimunud arvukate inimõigusrikkumiste ja laialt levinud diskrimineerimise pärast; |
| --- | --- |

1.

tunneb muret nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel toimunud arvukate inimõigusrikkumiste ja laialt levinud diskrimineerimise pärast;

| 2. | tunnustab ja toetab inimõiguste nõukogu, ÜRO peasekretäri, inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganite, eriraportööride ja muude ÜRO asutuste tööd, mille eesmärgiks on tagada rahvusvaheliste inimõiguste standardite täielik järgimine, vaatamata isiku seksuaalsele sättumusele ja soolisele identiteedile; |
| --- | --- |

2.

tunnustab ja toetab inimõiguste nõukogu, ÜRO peasekretäri, inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO inimõiguslepingute järelevalveorganite, eriraportööride ja muude ÜRO asutuste tööd, mille eesmärgiks on tagada rahvusvaheliste inimõiguste standardite täielik järgimine, vaatamata isiku seksuaalsele sättumusele ja soolisele identiteedile;

| 3. | tervitab inimõigusi, seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti käsitleva resolutsiooni A/HRC/17/19 vastuvõtmist inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

3.

tervitab inimõigusi, seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti käsitleva resolutsiooni A/HRC/17/19 vastuvõtmist inimõiguste nõukogus;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud resolutsiooni toetasid kõigi piirkondade riigid ning selle koostajaks oli Lõuna-Aafrika; kordab, et inimõigused on üldised ja jagamatud ning kehtivad võrdselt kõigile inimestele, vaatamata nende seksuaalsele sättumusele ja soolisele identiteedile; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud resolutsiooni toetasid kõigi piirkondade riigid ning selle koostajaks oli Lõuna-Aafrika; kordab, et inimõigused on üldised ja jagamatud ning kehtivad võrdselt kõigile inimestele, vaatamata nende seksuaalsele sättumusele ja soolisele identiteedile;

| 5. | toetab paneeldiskussiooni korraldamist inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu ajal 2012. aasta kevadel, et pidada konstruktiivset, informeeritud ja jälgitavat dialoogi inimeste seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist lähtuvate diskrimineerivate seaduste ja tavade ning vägivallaaktide teemal; on seisukohal, et inimõiguste, seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi teemaline lugupidav ja avatud dialoog ÜRO kõigi piirkondade liikmesriikide vahel on hädavajalik; |
| --- | --- |

5.

toetab paneeldiskussiooni korraldamist inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu ajal 2012. aasta kevadel, et pidada konstruktiivset, informeeritud ja jälgitavat dialoogi inimeste seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist lähtuvate diskrimineerivate seaduste ja tavade ning vägivallaaktide teemal; on seisukohal, et inimõiguste, seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi teemaline lugupidav ja avatud dialoog ÜRO kõigi piirkondade liikmesriikide vahel on hädavajalik;

| 6. | kiidab heaks ELi liikmesriikide ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pikaajalise toetuse seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi teema kaasamisele inimõiguste nõukogu ja teiste ÜRO organite töösse, kaasa arvatud varasemad ühisavaldused ja deklaratsioonid; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks ELi liikmesriikide ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pikaajalise toetuse seksuaalse sättumuse ning soolise identiteedi teema kaasamisele inimõiguste nõukogu ja teiste ÜRO organite töösse, kaasa arvatud varasemad ühisavaldused ja deklaratsioonid;

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühma vahendites, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalide kõiki inimõigusi, tuuakse peamiste eesmärkidena esile homoseksuaalsuse dekriminaliseerimine kogu maailmas, võrdõiguslikkus ja diskrimineerimisest hoidumine ning inimõiguskaitsjate kaitse; on seisukohal, et kõrge esindaja, kõik ELi institutsioonid ning liikmesriigid peaksid oma siseasjades ja välissuhetes neid eesmärke süstemaatiliselt toetama; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühma vahendites, millega edendada ja kaitsta homo-, bi- ja transseksuaalide kõiki inimõigusi, tuuakse peamiste eesmärkidena esile homoseksuaalsuse dekriminaliseerimine kogu maailmas, võrdõiguslikkus ja diskrimineerimisest hoidumine ning inimõiguskaitsjate kaitse; on seisukohal, et kõrge esindaja, kõik ELi institutsioonid ning liikmesriigid peaksid oma siseasjades ja välissuhetes neid eesmärke süstemaatiliselt toetama;

| 8. | kutsub kõrget esindajat ning liikmesriike üles koostöös kolmandate riikidega ÜROs ja muudel rahvusvahelistel foorumitel ning kahepoolsetes inimõiguste teemalistes dialoogides süstemaatiliselt edendama inimõiguste kaitset ja austamist seoses seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõrget esindajat ning liikmesriike üles koostöös kolmandate riikidega ÜROs ja muudel rahvusvahelistel foorumitel ning kahepoolsetes inimõiguste teemalistes dialoogides süstemaatiliselt edendama inimõiguste kaitset ja austamist seoses seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga;

| 9. | ergutab liikmesriike osalema konstruktiivselt ja koostöös kolmandate riikidega üldise korrapärase läbivaatamise ning inimõiguslepingute järelevalveorganite menetlustes, et tagada seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga seotud inimõiguste täielik kaitse nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides; selleks ergutab liikmesriike ja kõrget esindajat tagama ELi sise- ja välistegevuse kooskõla inimõiguste valdkonnas, nagu Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 3 on sätestatud; |
| --- | --- |

9.

ergutab liikmesriike osalema konstruktiivselt ja koostöös kolmandate riikidega üldise korrapärase läbivaatamise ning inimõiguslepingute järelevalveorganite menetlustes, et tagada seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga seotud inimõiguste täielik kaitse nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides; selleks ergutab liikmesriike ja kõrget esindajat tagama ELi sise- ja välistegevuse kooskõla inimõiguste valdkonnas, nagu Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 3 on sätestatud;

| 10. | kutsub kõrget esindajat, komisjoni ja liikmesriike ka edaspidi kolmandate riikidega koostööd tegema, et kahepoolsete inimõigusdialoogide, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning muude välistegevuse rahastamisvahendite abil edendada inimõiguste järgimist seoses seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõrget esindajat, komisjoni ja liikmesriike ka edaspidi kolmandate riikidega koostööd tegema, et kahepoolsete inimõigusdialoogide, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning muude välistegevuse rahastamisvahendite abil edendada inimõiguste järgimist seoses seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga;

| 11. | avaldab kahetsust, et homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste õigused, kaasa arvatud õigus kehalisele puutumatusele, era- ja pereelule, sõna- ja väljendusvabadus, kogunemisvabadus, õigus mittediskrimineerimisele, liikumisvabadus, sealhulgas samasooliste paaride ja nende perede vaba liikumise õigus, õigus ennetavale tervishoiule ja ravile ning varjupaigaõigus, ei ole Euroopa Liidus veel alati täielikult kaitstud; |
| --- | --- |

11.

avaldab kahetsust, et homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste õigused, kaasa arvatud õigus kehalisele puutumatusele, era- ja pereelule, sõna- ja väljendusvabadus, kogunemisvabadus, õigus mittediskrimineerimisele, liikumisvabadus, sealhulgas samasooliste paaride ja nende perede vaba liikumise õigus, õigus ennetavale tervishoiule ja ravile ning varjupaigaõigus, ei ole Euroopa Liidus veel alati täielikult kaitstud;

| 12. | tuletab liikmesriikidele meelde kohustust anda kaitset või varjupaika kolmandate riikide kodanikele, kes põgenevad seksuaalse sättumuse alusel tagakiusamise või tagakiusamise ohu eest oma päritoluriigis, nagu on sätestatud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/83/EÜ (3) miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta; |
| --- | --- |

12.

tuletab liikmesriikidele meelde kohustust anda kaitset või varjupaika kolmandate riikide kodanikele, kes põgenevad seksuaalse sättumuse alusel tagakiusamise või tagakiusamise ohu eest oma päritoluriigis, nagu on sätestatud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/83/EÜ (3) miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta;

| 13. | mõistab karmilt hukka asjaolu, et homo-, bi- või transseksuaalsust käsitatakse mõnedes riikides, sh ELi liikmesriikides ikka veel vaimuhaigusena, ja kutsub riike üles selle vastu võitlema; nõuab eelkõige transseksuaalsuse psühhiaatria valdkonnast välja jätmist, vaba valikut tervishoiu- ja hooldustöötajate osas, identiteedi vahetamise lihtsustamist ja kulude hüvitamist sotsiaalkindlustussüsteemi poolt; |
| --- | --- |

13.

mõistab karmilt hukka asjaolu, et homo-, bi- või transseksuaalsust käsitatakse mõnedes riikides, sh ELi liikmesriikides ikka veel vaimuhaigusena, ja kutsub riike üles selle vastu võitlema; nõuab eelkõige transseksuaalsuse psühhiaatria valdkonnast välja jätmist, vaba valikut tervishoiu- ja hooldustöötajate osas, identiteedi vahetamise lihtsustamist ja kulude hüvitamist sotsiaalkindlustussüsteemi poolt;

| 14. | juhib tähelepanu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järeldustele aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”; palub komisjonil ja liikmesriikidel võimalikult täielikult aruandes avaldatud seisukohti järgida; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järeldustele aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”; palub komisjonil ja liikmesriikidel võimalikult täielikult aruandes avaldatud seisukohti järgida;

| 15. | kutsub liikmesriike, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles mainitud ebavõrdsuse kaotamisele täit tähelepanu pöörama; kordab oma nõudmist, et komisjon esitaks tervikliku tegevuskava võitluseks homofoobia, transfoobia ning seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist lähtuva diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles mainitud ebavõrdsuse kaotamisele täit tähelepanu pöörama; kordab oma nõudmist, et komisjon esitaks tervikliku tegevuskava võitluseks homofoobia, transfoobia ning seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist lähtuva diskrimineerimise vastu;

| 16. | kutsub komisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooni üles kõrvaldama soolise identiteedi häired psüühika- ja käitumishäirete nimekirjast ning tagama rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. versiooni läbirääkimistel mittepatologiseeriva ümberklassifitseerimise; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooni üles kõrvaldama soolise identiteedi häired psüühika- ja käitumishäirete nimekirjast ning tagama rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. versiooni läbirääkimistel mittepatologiseeriva ümberklassifitseerimise;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0097.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(3)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

---

Neljapäev, 29. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/104 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/104

---

Neljapäev, 29. september 2011Olukord Palestiinas

P7_TA(2011)0429

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Palestiinas

2013/C 56 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2010. aasta ja 18. juuli 2011. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2010. aasta ja 18. juuli 2011. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO resolutsioone, eriti ÜRO Peaassamblee 1947. aasta resolutsiooni 181 ja 1948. aasta resolutsiooni 194 ning ÜRO Julgeolekunõukogu 1967. aasta resolutsiooni 242, 1973. aasta resolutsiooni 338, 2002. aasta resolutsiooni 1397, 2003. aasta resolutsiooni 1515 ja 2008. aasta resolutsiooni 1850; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO resolutsioone, eriti ÜRO Peaassamblee 1947. aasta resolutsiooni 181 ja 1948. aasta resolutsiooni 194 ning ÜRO Julgeolekunõukogu 1967. aasta resolutsiooni 242, 1973. aasta resolutsiooni 338, 2002. aasta resolutsiooni 1397, 2003. aasta resolutsiooni 1515 ja 2008. aasta resolutsiooni 1850;

| — | võttes arvesse Lähis-Ida neliku avaldusi ja eelkõige 23. septembri 2011. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lähis-Ida neliku avaldusi ja eelkõige 23. septembri 2011. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul esitas Palestiina omavalitsuse president Mahmoud Abbas taotluse Palestiina omariiklust tunnustada ja võtta riik ÜRO liikmeks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul esitas Palestiina omavalitsuse president Mahmoud Abbas taotluse Palestiina omariiklust tunnustada ja võtta riik ÜRO liikmeks;

| B. | arvestades, et Palestiinal on ÜRO Peaassamblees mitteliikmest alalise vaatleja staatus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Palestiinal on ÜRO Peaassamblees mitteliikmest alalise vaatleja staatus;

| C. | arvestades, et 29. novembri 1947. aasta resolutsioonis nr 181 otsustas ÜRO Peaassamblee luua kaks riiki endise Palestiina mandaadi territooriumile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. novembri 1947. aasta resolutsioonis nr 181 otsustas ÜRO Peaassamblee luua kaks riiki endise Palestiina mandaadi territooriumile;

| D. | arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi lahendusele, kus Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik elavad kõrvuti rahus ja julgeolekus, on kutsunud taastama Iisraeli ja Palestiina otseseid rahukõnelusi ning kinnitanud, et tunnistada ei tohiks mingeid 1967. aasta eelsete piiride muudatusi, sealhulgas ka Jeruusalemmas, peale nende, milles osapooled on kokku leppinud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi lahendusele, kus Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik elavad kõrvuti rahus ja julgeolekus, on kutsunud taastama Iisraeli ja Palestiina otseseid rahukõnelusi ning kinnitanud, et tunnistada ei tohiks mingeid 1967. aasta eelsete piiride muudatusi, sealhulgas ka Jeruusalemmas, peale nende, milles osapooled on kokku leppinud;

| E. | arvestades, et Maailmapanga, IMFi ja ÜRO hinnangu kohaselt on Palestiina omavalitsus nende vaadeldud tähtsaimates valdkondades ületanud toimiva riigi künnise ning Palestiina institutsioonid on võrreldavad juba toimivate riikide institutsioonidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailmapanga, IMFi ja ÜRO hinnangu kohaselt on Palestiina omavalitsus nende vaadeldud tähtsaimates valdkondades ületanud toimiva riigi künnise ning Palestiina institutsioonid on võrreldavad juba toimivate riikide institutsioonidega;

| F. | arvestades, et kahtluse alla ei saa seada palestiinlaste võõrandamatut õigust enesemääramisele ja oma riigile, samuti ei saa kahtluse alla seada Iisraeli õigust turvalistele piiridele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kahtluse alla ei saa seada palestiinlaste võõrandamatut õigust enesemääramisele ja oma riigile, samuti ei saa kahtluse alla seada Iisraeli õigust turvalistele piiridele;

| G. | arvestades, et „araabia kevade” sündmused on muutnud Iisraeli ja Palestiina konfliktile lahenduse leidmise veel pakilisemaks – sellest on ülimalt huvitatud kõik osapooled, kõik piirkonna rahvad ja rahvusvaheline üldsus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et „araabia kevade” sündmused on muutnud Iisraeli ja Palestiina konfliktile lahenduse leidmise veel pakilisemaks – sellest on ülimalt huvitatud kõik osapooled, kõik piirkonna rahvad ja rahvusvaheline üldsus;

| H. | arvestades, et 2.–3. septembril 2011 toimunud mitteametlikul kohtumisel väljendasid ELi liikmesriikide välisministrid Lähis-Ida rahuprotsessi ja ÜRO Peaassamblee septembrikuu istungjärgul kavandatavaid sellekohaseid diplomaatilisi algatusi arutades erinevaid seisukohti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2.–3. septembril 2011 toimunud mitteametlikul kohtumisel väljendasid ELi liikmesriikide välisministrid Lähis-Ida rahuprotsessi ja ÜRO Peaassamblee septembrikuu istungjärgul kavandatavaid sellekohaseid diplomaatilisi algatusi arutades erinevaid seisukohti;

| 1. | kutsub kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti ning ELi liikmesriikide valitsusi jätkama jõupingutusi, et saavutada ELi ühine seisukoht Palestiina omavalitsuse esitatud ÜRO liikmesuse taotluse suhtes ning vältida erimeelsusi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

1.

kutsub kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti ning ELi liikmesriikide valitsusi jätkama jõupingutusi, et saavutada ELi ühine seisukoht Palestiina omavalitsuse esitatud ÜRO liikmesuse taotluse suhtes ning vältida erimeelsusi liikmesriikide vahel;

| 2. | toetab ja palub liikmesriikidel ühiselt toetada Palestiina rahva õiguspärast nõudmist olla ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul lõpuleviidavate läbirääkimiste tulemusena ÜROs riigina esindatud; |
| --- | --- |

2.

toetab ja palub liikmesriikidel ühiselt toetada Palestiina rahva õiguspärast nõudmist olla ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul lõpuleviidavate läbirääkimiste tulemusena ÜROs riigina esindatud;

| 3. | kutsub ühtlasi rahvusvahelist kogukonda, sealhulgas ELi ja selle liikmesriike üles kinnitama veel kord oma kindlat tahet saavutada Iisraeli riigi julgeolek; |
| --- | --- |

3.

kutsub ühtlasi rahvusvahelist kogukonda, sealhulgas ELi ja selle liikmesriike üles kinnitama veel kord oma kindlat tahet saavutada Iisraeli riigi julgeolek;

| 4. | kinnitab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks oleks 1967. aasta piirid ja Jeruusalemm mõlema riigi pealinnana ning mille puhul Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus; |
| --- | --- |

4.

kinnitab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks oleks 1967. aasta piirid ja Jeruusalemm mõlema riigi pealinnana ning mille puhul Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus;

| 5. | tunnustab ja peab tervitatavaks Palestiina presidendi Mahmoud Abbase ning peaministri Salam Fayyadi edukaid jõupingutusi riigi rajamiseks, mida on toetanud EL ja erinevad rahvusvahelised osalejad; |
| --- | --- |

5.

tunnustab ja peab tervitatavaks Palestiina presidendi Mahmoud Abbase ning peaministri Salam Fayyadi edukaid jõupingutusi riigi rajamiseks, mida on toetanud EL ja erinevad rahvusvahelised osalejad;

| 6. | rõhutab veel kord, et Iisraeli ja Palestiina konfliktile saab püsiva lahenduse leida vaid rahumeelsete ja vägivallatute vahenditega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab veel kord, et Iisraeli ja Palestiina konfliktile saab püsiva lahenduse leida vaid rahumeelsete ja vägivallatute vahenditega;

| 7. | rõhutab, et otseläbirääkimisi, mis viiksid kahe riigi lahenduseni, tuleks jätkata viivitamatult ja vastavalt neliku nõutud tähtaegadele, et ületada praegune vastuvõetamatu olukord; rõhutab veel kord, et vältida tuleks mis tahes samme, mis võivad kahjustada läbirääkimistel kahepoolse kokkuleppe saavutamise võimalust, ja et lubada ei tohiks mingeid 1967. aasta eelsete piiride muudatusi, sealhulgas ka Jeruusalemmas, peale nende, milles osapooled on kokku leppinud; toonitab, et mis tahes saavutatav lahendus ei tohiks kahjustada kummagi poole väärikust; kutsub Iisraeli valitsust üles peatama asunduste ehitamise ja laiendamise Jordani Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas; nõuab Gaza sektorist Iisraeli vastu suunatud raketirünnakute lõpetamist ning püsiva vaherahu saavutamist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et otseläbirääkimisi, mis viiksid kahe riigi lahenduseni, tuleks jätkata viivitamatult ja vastavalt neliku nõutud tähtaegadele, et ületada praegune vastuvõetamatu olukord; rõhutab veel kord, et vältida tuleks mis tahes samme, mis võivad kahjustada läbirääkimistel kahepoolse kokkuleppe saavutamise võimalust, ja et lubada ei tohiks mingeid 1967. aasta eelsete piiride muudatusi, sealhulgas ka Jeruusalemmas, peale nende, milles osapooled on kokku leppinud; toonitab, et mis tahes saavutatav lahendus ei tohiks kahjustada kummagi poole väärikust; kutsub Iisraeli valitsust üles peatama asunduste ehitamise ja laiendamise Jordani Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas; nõuab Gaza sektorist Iisraeli vastu suunatud raketirünnakute lõpetamist ning püsiva vaherahu saavutamist;

| 8. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid ühise seisukoha ning tegutseksid aktiivsemalt, ka nelikus, seoses jõupingutustega saavutada iisraellaste ja palestiinlaste vahel õiglane ja püsiv rahu; rõhutab neliku keskset rolli ning toetab täielikult kõrge esindaja jõupingutusi selleks, et nelik looks usaldusväärse väljavaate rahuprotsessi taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid ühise seisukoha ning tegutseksid aktiivsemalt, ka nelikus, seoses jõupingutustega saavutada iisraellaste ja palestiinlaste vahel õiglane ja püsiv rahu; rõhutab neliku keskset rolli ning toetab täielikult kõrge esindaja jõupingutusi selleks, et nelik looks usaldusväärse väljavaate rahuprotsessi taaskäivitamiseks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee eesistujale, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina seadusandlikule kogule. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee eesistujale, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina seadusandlikule kogule.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/106

---

Neljapäev, 29. september 2011Rio+20 tippkohtumine

P7_TA(2011)0430

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20)

2013/C 56 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuvat ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20), millel keskendutakse kahele valdkonnale: roheline majandus säästva arengu ja vaesuse kaotamise kontekstis ning säästva arengu institutsiooniline raamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuvat ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20), millel keskendutakse kahele valdkonnale: roheline majandus säästva arengu ja vaesuse kaotamise kontekstis ning säästva arengu institutsiooniline raamistik,

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi ELi eesmärkide kohta 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuval ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi ELi eesmärkide kohta 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuval ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” (KOM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” (KOM(2011)0363),

| — | võttes arvesse Jaapanis Nagoyas 2010. aastal toimunud bioloogilise mitmekesisuse teemalise konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jaapanis Nagoyas 2010. aastal toimunud bioloogilise mitmekesisuse teemalise konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse 1997. aasta Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid,

| — | võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevat ülemaailmset algatust (TEEB), mille G8+5 juhid kiitsid heaks 2007. aasta juunis, ning selle 2009. ja 2010. aastal avaldatud tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevat ülemaailmset algatust (TEEB), mille G8+5 juhid kiitsid heaks 2007. aasta juunis, ning selle 2009. ja 2010. aastal avaldatud tulemusi,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hindamisaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hindamisaruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 2008. aastal vastu võetud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 2008. aastal vastu võetud aruannet,

| — | võttes arvesse raportit “Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas toiduõigusega tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit “Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas toiduõigusega tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ehkki 1992. aasta Rio tippkohtumise ja 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumise järel on liigutud säästva arengu suunas, on endiselt säilinud suured probleemid ja puudujäägid elluviimise osas ning rahvusvaheline üldsus ei ole paljusid kohustusi veel täielikult täitnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ehkki 1992. aasta Rio tippkohtumise ja 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumise järel on liigutud säästva arengu suunas, on endiselt säilinud suured probleemid ja puudujäägid elluviimise osas ning rahvusvaheline üldsus ei ole paljusid kohustusi veel täielikult täitnud;

| B. | arvestades, et Rio+20 tippkohtumise kolm eesmärki on tagada uuendatud poliitiline kohustus järgida säästva arengu põhimõtteid, hinnata seniseid edusamme ja vajakajäämisi säästvat arengut käsitlevate oluliste tippkohtumiste tulemuste rakendamisel ning tegeleda uute esilekerkivate probleemidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rio+20 tippkohtumise kolm eesmärki on tagada uuendatud poliitiline kohustus järgida säästva arengu põhimõtteid, hinnata seniseid edusamme ja vajakajäämisi säästvat arengut käsitlevate oluliste tippkohtumiste tulemuste rakendamisel ning tegeleda uute esilekerkivate probleemidega;

| C. | arvestades, et kolme Rio konventsiooni – bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni – koostoimet tuleks suurendada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kolme Rio konventsiooni – bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni – koostoimet tuleks suurendada;

| D. | arvestades, et 1,4 miljardit inimest elab ikka veel äärmises vaesuses, neist pooled Sahara-taguses Aafrikas; arvestades, et kuuendik maakera elanikest kannatab alatoitumuse all ning toiduga kindlustamatus on levimas ja suurele osale arenguriikides elavast rahvastikust on tööpuudus või vaeghõive jätkuvalt igapäevane probleem arvestades, et 70 % inimestest, kellel on elamiseks vähem kui dollar päevas, on naised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1,4 miljardit inimest elab ikka veel äärmises vaesuses, neist pooled Sahara-taguses Aafrikas; arvestades, et kuuendik maakera elanikest kannatab alatoitumuse all ning toiduga kindlustamatus on levimas ja suurele osale arenguriikides elavast rahvastikust on tööpuudus või vaeghõive jätkuvalt igapäevane probleem arvestades, et 70 % inimestest, kellel on elamiseks vähem kui dollar päevas, on naised;

| E. | arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt vaesuse vähendamist, inimõigusi, rahu ja julgeolekut ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist paljudes arengumaades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt vaesuse vähendamist, inimõigusi, rahu ja julgeolekut ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist paljudes arengumaades;

| F. | arvestades, et 2050. aastaks peaks maailma rahvaarv kasvama vähemalt üheksa miljardi inimeseni, mistõttu nõudlus loodusvarade piiratud varude ning rahvastiku kasvust tulenevate jäätmevoogude haldamise suutlikkuse järele suureneb veelgi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2050. aastaks peaks maailma rahvaarv kasvama vähemalt üheksa miljardi inimeseni, mistõttu nõudlus loodusvarade piiratud varude ning rahvastiku kasvust tulenevate jäätmevoogude haldamise suutlikkuse järele suureneb veelgi;

| G. | arvestades, et üha kasvav vajadus vee, maa ja metsa järele on viinud nende ressursside üha suurema ammendumise ja kahanemiseni; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja metsaraadamine jätkuvad murettekitava kiirusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üha kasvav vajadus vee, maa ja metsa järele on viinud nende ressursside üha suurema ammendumise ja kahanemiseni; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja metsaraadamine jätkuvad murettekitava kiirusega;

| H. | arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas suurenevad jätkuvalt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas suurenevad jätkuvalt;

| I. | arvestades, et maailma ookeanidel on maailma kliimaprotsessides keskne roll, eelkõige CO2 sidumise osas, ning arvestades, et ookeanid on olulised energiaallikad, neis on rikkalik ja bioloogiliselt mitmekesine elukeskkond, nad on olulised transporditeed, nad tagavad jätkusuutlikud elatusvõimalused ja eluks vajalikud ained, nagu toiduained, ravimid ja magevesi; arvestades, et kliimamuutus, mittesäästvad kalastusviisid ning mere ökosüsteemide, elukeskkondade ja liikide ohjeldamatu hävitamine ohustab koos muude mõjudega ookeanide võimet neid teenuseid jätkuvalt pakkuda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maailma ookeanidel on maailma kliimaprotsessides keskne roll, eelkõige CO2 sidumise osas, ning arvestades, et ookeanid on olulised energiaallikad, neis on rikkalik ja bioloogiliselt mitmekesine elukeskkond, nad on olulised transporditeed, nad tagavad jätkusuutlikud elatusvõimalused ja eluks vajalikud ained, nagu toiduained, ravimid ja magevesi; arvestades, et kliimamuutus, mittesäästvad kalastusviisid ning mere ökosüsteemide, elukeskkondade ja liikide ohjeldamatu hävitamine ohustab koos muude mõjudega ookeanide võimet neid teenuseid jätkuvalt pakkuda;

| J. | arvestades, et maailma kalavarudest 80 % puhul on saavutatud püügi ülempiir või see ületatud ning ligikaudu 20 % maailma rahvastikust sõltub otseselt kalavarudest, kuna see on nende peamine valguallikas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maailma kalavarudest 80 % puhul on saavutatud püügi ülempiir või see ületatud ning ligikaudu 20 % maailma rahvastikust sõltub otseselt kalavarudest, kuna see on nende peamine valguallikas;

| K. | arvestades, et keskkonnakatastroofide tulemusel on üha rohkem ümberasustatud isikuid; arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keskkonnakatastroofide tulemusel on üha rohkem ümberasustatud isikuid; arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus;

| L. | arvestades, et naised ja lapsed on eriti tundlikud kliimamuutuse mõjude suhtes, eelkõige arenguriikides ja vähim arenenud riikides; arvestades, et paljud naised on tõrjutud seisundis ja kannatavad diskrimineerimise all; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naised ja lapsed on eriti tundlikud kliimamuutuse mõjude suhtes, eelkõige arenguriikides ja vähim arenenud riikides; arvestades, et paljud naised on tõrjutud seisundis ja kannatavad diskrimineerimise all;

| M. | arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus; arvestades, et Rio+20 on ainuke mitmepoolne foorum, kus käsitletakse säästva arengu kõiki kolme sammast ja tagatakse nii terviklik lähenemisviis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus; arvestades, et Rio+20 on ainuke mitmepoolne foorum, kus käsitletakse säästva arengu kõiki kolme sammast ja tagatakse nii terviklik lähenemisviis;

| N. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi kolme osaleja (triple helix) kontseptsioonist võiks saada aruteluks hea alus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi kolme osaleja (triple helix) kontseptsioonist võiks saada aruteluks hea alus;

| O. | arvestades, et säästva arengu mitmele probleemile on olemas soodsad lahendused; arvestades, et näiteks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemidega seotud teenuste säilitamise investeeringutasuvus on kuni sajakordne; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et säästva arengu mitmele probleemile on olemas soodsad lahendused; arvestades, et näiteks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemidega seotud teenuste säilitamise investeeringutasuvus on kuni sajakordne;

| P. | arvestades, et SKP kui inimese heaolu ja arengu näitaja puudujäägid on laialdaselt teada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et SKP kui inimese heaolu ja arengu näitaja puudujäägid on laialdaselt teada;

| Q. | arvestades, et tuleb edendada säästvat tarbimist ja tootmist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tuleb edendada säästvat tarbimist ja tootmist;

| R. | arvestades, et tuleb edendada sotsiaalse kaasatusega tervet, ohutut ja õiglast ühiskonda, kus austatakse põhiõigusi ja kultuurilist mitmekesisust ning mis loob kõigile võrdsed võimalused ja kus võideldakse diskrimineerimise vastu kõikides selle vormides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tuleb edendada sotsiaalse kaasatusega tervet, ohutut ja õiglast ühiskonda, kus austatakse põhiõigusi ja kultuurilist mitmekesisust ning mis loob kõigile võrdsed võimalused ja kus võideldakse diskrimineerimise vastu kõikides selle vormides;

| S. | arvestades, et hea keskkonnajuhtimine läheb institutsioonilisest korraldusest kaugemale ning eeldab läbipaistvust, aruandekohustust ja kodanikuühiskonna kaasamist; arvestades, et Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte kohaselt saab keskkonnaküsimusi kõige paremini käsitleda kõiki asjaomaseid kodanikke kaasates, ning selles rõhutatakse, et vaja on keskkonnateabe kättesaadavust, õigust osaleda otsustusprotsessides ning kohtu- ja haldusmenetluste sisulist kättesaadavust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et hea keskkonnajuhtimine läheb institutsioonilisest korraldusest kaugemale ning eeldab läbipaistvust, aruandekohustust ja kodanikuühiskonna kaasamist; arvestades, et Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte kohaselt saab keskkonnaküsimusi kõige paremini käsitleda kõiki asjaomaseid kodanikke kaasates, ning selles rõhutatakse, et vaja on keskkonnateabe kättesaadavust, õigust osaleda otsustusprotsessides ning kohtu- ja haldusmenetluste sisulist kättesaadavust;

| T. | arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on geopoliitilises maailmas toimunud põhjalikud muutused, mille tulemusel on mõnedest arenguriikidest saanud majanduses ja poliitikas olulised osalejad ning mis on toonud kaasa uue jõudude vahekorra ja mõju, uued rollid ja uued vastutusvaldkonnad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on geopoliitilises maailmas toimunud põhjalikud muutused, mille tulemusel on mõnedest arenguriikidest saanud majanduses ja poliitikas olulised osalejad ning mis on toonud kaasa uue jõudude vahekorra ja mõju, uued rollid ja uued vastutusvaldkonnad;

| U. | arvestades, et ÜROle tuleb oma seisukohad esitada enne 1. novembrit 2011, sest läbirääkimised algavad 2012. aasta alguses; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜROle tuleb oma seisukohad esitada enne 1. novembrit 2011, sest läbirääkimised algavad 2012. aasta alguses;

| 1. | tervitab ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 64/236 väljendatud otsust kutsuda 2012. aasta juunis Rio de Janeiros kokku võimalikult kõrgetasemeline ÜRO säästva arengu konverents, mis annab maailma riigijuhtidele unikaalse võimaluse püstitada säästva arengu tegevuskava järgnevaks 10 aastaks, kinnitades uuesti vajadust ülemaailmse solidaarsuse järele; nõuab, et riike esindataks riigipeade ja/või valitsusjuhtide tasandil; |
| --- | --- |

1.

tervitab ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 64/236 väljendatud otsust kutsuda 2012. aasta juunis Rio de Janeiros kokku võimalikult kõrgetasemeline ÜRO säästva arengu konverents, mis annab maailma riigijuhtidele unikaalse võimaluse püstitada säästva arengu tegevuskava järgnevaks 10 aastaks, kinnitades uuesti vajadust ülemaailmse solidaarsuse järele; nõuab, et riike esindataks riigipeade ja/või valitsusjuhtide tasandil;

| 2. | on rahul komisjoni teatisega „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas”; on siiski seisukohal, et rõhu asetamine rohelisele majandusele ja erasektorile ei tohiks tähelepanu kõrvale juhtida vajaduselt suurendada kodanike õigusi ja edendada institutsioonilisest korraldusest kaugemale minevat head keskkonnajuhtimist; juhib tähelepanu asjaolule, et EL võib siin jagada olulisi kogemusi Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte ellurakendamise alal; |
| --- | --- |

2.

on rahul komisjoni teatisega „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas”; on siiski seisukohal, et rõhu asetamine rohelisele majandusele ja erasektorile ei tohiks tähelepanu kõrvale juhtida vajaduselt suurendada kodanike õigusi ja edendada institutsioonilisest korraldusest kaugemale minevat head keskkonnajuhtimist; juhib tähelepanu asjaolule, et EL võib siin jagada olulisi kogemusi Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte ellurakendamise alal;

| 3. | palub komisjonil ja nõukogul tagada 2012. aasta algul algavateks läbirääkimisteks ühtse ja jõulise ELi seisukoha esitamine ÜROle enne 1. novembrit 2011; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja nõukogul tagada 2012. aasta algul algavateks läbirääkimisteks ühtse ja jõulise ELi seisukoha esitamine ÜROle enne 1. novembrit 2011;

| 4. | rõhutab, et säästev areng peab olema esindatud kõikides ELi protsessides ja poliitikapõhimõtetes, juhul kui EL soovib tegutseda kooskõlastatult nii siseasjade kui ka rahvusvaheliste püüdluste puhul; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et säästev areng peab olema esindatud kõikides ELi protsessides ja poliitikapõhimõtetes, juhul kui EL soovib tegutseda kooskõlastatult nii siseasjade kui ka rahvusvaheliste püüdluste puhul;

| 5. | toonitab, et Rio+20 tippkohtumine on otsustava tähtsusega võimalus tugevdada poliitilist pühendumist ülemaailmsele säästvale arengule ning arengu- ja tööstusriikide vahelist partnerlust; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et Rio+20 tippkohtumine on otsustava tähtsusega võimalus tugevdada poliitilist pühendumist ülemaailmsele säästvale arengule ning arengu- ja tööstusriikide vahelist partnerlust;

| 6. | rõhutab pakilist vajadust kiirendada ja muuta dünaamilisemaks liiga aeglaselt edenevate säästva arengu poliitikate elluviimist ja rahvusvahelist juhtimist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab pakilist vajadust kiirendada ja muuta dünaamilisemaks liiga aeglaselt edenevate säästva arengu poliitikate elluviimist ja rahvusvahelist juhtimist;

| 7. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumise tulemuseks oleksid mitte ainult hea tahte avaldused, vaid konkreetsed teod ja vastutust nõudvad eesmärgid ning nende mõõtmise viisid, mis on vajalikud sünergia tekitamiseks säästva arengu elementide vahel; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumise tulemuseks oleksid mitte ainult hea tahte avaldused, vaid konkreetsed teod ja vastutust nõudvad eesmärgid ning nende mõõtmise viisid, mis on vajalikud sünergia tekitamiseks säästva arengu elementide vahel;

| 8. | rohelisele majandusele kui ühele tippkohtumise kahest peamisest teemast suunatud fookusega seoses rõhutab, et rohelist majandust tuleb käsitleda kui tervet majandussüsteemi, mis toimib säästvusest lähtudes, bioloogilist mitmekesisust austades, ökosüsteemi teenuseid, kliimakaitset ja loodusvarade kasutamist toetades; rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks suunata inim-, keskkonna- ja looduslikule kapitalile, ning et säästev areng on midagi enamat kui ainult roheline majandus; |
| --- | --- |

8.

rohelisele majandusele kui ühele tippkohtumise kahest peamisest teemast suunatud fookusega seoses rõhutab, et rohelist majandust tuleb käsitleda kui tervet majandussüsteemi, mis toimib säästvusest lähtudes, bioloogilist mitmekesisust austades, ökosüsteemi teenuseid, kliimakaitset ja loodusvarade kasutamist toetades; rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks suunata inim-, keskkonna- ja looduslikule kapitalile, ning et säästev areng on midagi enamat kui ainult roheline majandus;

| 9. | rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks keskenduda keskkonnakaitseliste, majanduslike ja sotsiaalsete tegevuskavade vaheliste sidemete tugevdamisele, ning et kolme eraldi samba asemel tuleks neid hakata käsitlema ühtsemast ja vastastikuseid seoseid rõhutavast vaatepunktist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks keskenduda keskkonnakaitseliste, majanduslike ja sotsiaalsete tegevuskavade vaheliste sidemete tugevdamisele, ning et kolme eraldi samba asemel tuleks neid hakata käsitlema ühtsemast ja vastastikuseid seoseid rõhutavast vaatepunktist;

| 10. | on arvamusel, et edaspidiste probleemide lahendus ei ole kasvu aeglustamine, vaid pigem säästva arengu ja rohelise majanduse edendamine, mis annavad võimaluse kõikidele riikidele, olenemata nende arengutasemest ja majanduse struktuurist; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et edaspidiste probleemide lahendus ei ole kasvu aeglustamine, vaid pigem säästva arengu ja rohelise majanduse edendamine, mis annavad võimaluse kõikidele riikidele, olenemata nende arengutasemest ja majanduse struktuurist;

| 11. | rõhutab vajadust tegeleda uute tekkivate probleemidega, nagu ressursside nappus ja selle olulisus konfliktides; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust tegeleda uute tekkivate probleemidega, nagu ressursside nappus ja selle olulisus konfliktides;

| 12. | rõhutab, et tuleb saavutada paradigma muutus, mis on võrdsete võimaluste nurgakivi; rõhutab, et see muutus tuleks tagada ülemaailmselt, võimaldades vähem ja vähim arenenud riikidel minna mööda tavapärasest arenguteest ning saavutada parem seis inimese heaolu osas ning ka võrdsete võimaluste näol riikide ja põlvkondade vahel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tuleb saavutada paradigma muutus, mis on võrdsete võimaluste nurgakivi; rõhutab, et see muutus tuleks tagada ülemaailmselt, võimaldades vähem ja vähim arenenud riikidel minna mööda tavapärasest arenguteest ning saavutada parem seis inimese heaolu osas ning ka võrdsete võimaluste näol riikide ja põlvkondade vahel;

| 13. | toonitab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks seada konkreetsed eesmärgid ja valida nende mõõtmise ja jälgimise meetodid ning nõuab sellega seoses rohelise majanduse rakendamisplaani vastuvõtmist; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks seada konkreetsed eesmärgid ja valida nende mõõtmise ja jälgimise meetodid ning nõuab sellega seoses rohelise majanduse rakendamisplaani vastuvõtmist;

| 14. | rõhutab, et rohelisele majandusele üleminekuks koos vaesuse kaotamisega tuleb ühendada keskkonnakaitse ja inimõigused ning tegeleda kolme alljärgneva vastastikku seotud poliitilise mõõtmega:






  — | investeerimine peamiste loodusvarade ja loodusliku kapitali säästvasse haldamisse teadus- ja arendustegevuses tehtava kooskõlastatud pingutuse põhjal; |
| --- | --- | --- |

14.

rõhutab, et rohelisele majandusele üleminekuks koos vaesuse kaotamisega tuleb ühendada keskkonnakaitse ja inimõigused ning tegeleda kolme alljärgneva vastastikku seotud poliitilise mõõtmega:

—

investeerimine peamiste loodusvarade ja loodusliku kapitali säästvasse haldamisse teadus- ja arendustegevuses tehtava kooskõlastatud pingutuse põhjal;

| — | võrdsete võimaluste põhimõttest inspireeritud õigete reguleerimis- ja turutingimuste kehtestamine; |
| --- | --- |

—

võrdsete võimaluste põhimõttest inspireeritud õigete reguleerimis- ja turutingimuste kehtestamine;

| — | juhtimise parandamine ning kodanikuühiskonna ja erasektori kaasamine; |
| --- | --- |

—

juhtimise parandamine ning kodanikuühiskonna ja erasektori kaasamine;

| 15. | rõhutab, et edendamaks ülemaailmse säästva arengu eest kantava vastutuse õiglast jagunemist, tuleb võtta kasutusele ühise, kuid diferentseeritud lähenemisviisi põhimõte, ettevaatusprintsiip, põhimõte, et saastaja maksab, ning tootja laiendatud vastutuse põhimõte; rõhutab, et keskkonna seisukohalt jätkusuutliku majanduskasvu poliitika eesmärk peaks olema kõiki osapooli rahuldavad lahendused, edendades ettevõtlust, konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõigis sektorites ning keskendudes valdkondadele, mille areng on majanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusam; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et edendamaks ülemaailmse säästva arengu eest kantava vastutuse õiglast jagunemist, tuleb võtta kasutusele ühise, kuid diferentseeritud lähenemisviisi põhimõte, ettevaatusprintsiip, põhimõte, et saastaja maksab, ning tootja laiendatud vastutuse põhimõte; rõhutab, et keskkonna seisukohalt jätkusuutliku majanduskasvu poliitika eesmärk peaks olema kõiki osapooli rahuldavad lahendused, edendades ettevõtlust, konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõigis sektorites ning keskendudes valdkondadele, mille areng on majanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusam;

| 16. | rõhutab, et rohelise majanduse fookus peab olema suunatud majandustegevuse lahutamisele loodusvarade kasutamisest ning keskkonna seisundi halvenemisest; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et rohelise majanduse fookus peab olema suunatud majandustegevuse lahutamisele loodusvarade kasutamisest ning keskkonna seisundi halvenemisest;

| 17. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumisel püütaks leida lahendust riiklikul ja maailma tasandil praeguse majandusmudeli tõttu püsivale ja süvenevale omakapitali nappuse probleemile; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumisel püütaks leida lahendust riiklikul ja maailma tasandil praeguse majandusmudeli tõttu püsivale ja süvenevale omakapitali nappuse probleemile;

| 18. | kordab oma seisukohta, et kõige ohutumad, praktilisemad ja kättesaadavamad lahendused kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kõrbestumise omavahel seotud probleemidele hõlmavad looduslike ökosüsteemide kaitsmist ja laiendamist; |
| --- | --- |

18.

kordab oma seisukohta, et kõige ohutumad, praktilisemad ja kättesaadavamad lahendused kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kõrbestumise omavahel seotud probleemidele hõlmavad looduslike ökosüsteemide kaitsmist ja laiendamist;

| 19. | rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks arutada ühtset lähenemist sellistele paljutahulistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine, tervishoid, toit, tööhõive, sooline võrdõiguslikkus ja energiavarustus; rõhutab, et neid probleeme ei saa eraldi lahendada ning lihtsat lahendust ei ole, mistõttu on koostöö isegi veel olulisem; rõhutab sellega seoses tervete looduslike ökosüsteemide asendamatut rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks arutada ühtset lähenemist sellistele paljutahulistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine, tervishoid, toit, tööhõive, sooline võrdõiguslikkus ja energiavarustus; rõhutab, et neid probleeme ei saa eraldi lahendada ning lihtsat lahendust ei ole, mistõttu on koostöö isegi veel olulisem; rõhutab sellega seoses tervete looduslike ökosüsteemide asendamatut rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

| 20. | kutsub Rio +20 tippkohtumist üles nõudma kindlalt edusammude tegemist, et tagada kehtiva rahvusvahelise õigusliku raamistiku tõhusus keskkonna kaitsmisel, julgustades riike ühinema kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega ning nendele alla kirjutanud riike neid kiiresti ratifitseerima; |
| --- | --- |

20.

kutsub Rio +20 tippkohtumist üles nõudma kindlalt edusammude tegemist, et tagada kehtiva rahvusvahelise õigusliku raamistiku tõhusus keskkonna kaitsmisel, julgustades riike ühinema kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega ning nendele alla kirjutanud riike neid kiiresti ratifitseerima;

Loodusvarade ja loodusliku kapitaliga seotud meetmed

| 21. | rõhutab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab kiireid meetmeid ökosüsteemide kaitse, tõhusate ja jätkusuutlike loodusvarade ja loodusliku kapitali haldamise valdkonnas, edendades samal ajal säästvat tarbimist ja tootmist; rõhutab, kui oluline on jätkata käivitatud algatusi, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab kiireid meetmeid ökosüsteemide kaitse, tõhusate ja jätkusuutlike loodusvarade ja loodusliku kapitali haldamise valdkonnas, edendades samal ajal säästvat tarbimist ja tootmist; rõhutab, kui oluline on jätkata käivitatud algatusi, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega;

| 22. | kordab, et komisjoni propageeritav rohelise majanduse kontseptsioon ei too automaatselt jõukust vaestele ega aita täita aastatuhande arengueesmärke, kui majandust ei juhita asjatundlikult, looduslikku kapitali ei hallata tõhusalt ja õiglaselt ning selle jaotamisele ei tagata võrdset juurdepääsu praegustele ja tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

22.

kordab, et komisjoni propageeritav rohelise majanduse kontseptsioon ei too automaatselt jõukust vaestele ega aita täita aastatuhande arengueesmärke, kui majandust ei juhita asjatundlikult, looduslikku kapitali ei hallata tõhusalt ja õiglaselt ning selle jaotamisele ei tagata võrdset juurdepääsu praegustele ja tulevastele põlvkondadele;

| 23. | rõhutab vajadust koostada ja rakendada säästva tarbimise ja tootmise plaane ning selle tähtsust, et loodusvarade kasutamisega seotud mõju jääb ökosüsteemi jaoks kahjututesse piiridesse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust koostada ja rakendada säästva tarbimise ja tootmise plaane ning selle tähtsust, et loodusvarade kasutamisega seotud mõju jääb ökosüsteemi jaoks kahjututesse piiridesse;

| 24. | rõhutab, et loodusvarade võrdne ja õiglane kättesaadavus ning jaotamine praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks on arengu ning vaesuse kaotamise keskne eeltingimus ning et arenguriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel peaks olema võimalik saada loodusvaradest kasu kõige jätkusuutlikumal ja kõikehõlmavamal viisil; rõhutab, et kõikide riikide osalemine kõnealustes meetmetes on väga oluline, et luua püsivad ühiskonnad; juhib tähelepanu sellele, et kõige enam mõjutab kliimamuutus kõige vaesemaid riike ja maailma rahvastiku kõige vaesemat osa, keda tuleb seepärast kohanemisel abistada, ning eriti tuleb arvesse võtta naiste ja kõige ebasoodsamas olukorras oleva elanikkonna vajadusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et loodusvarade võrdne ja õiglane kättesaadavus ning jaotamine praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks on arengu ning vaesuse kaotamise keskne eeltingimus ning et arenguriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel peaks olema võimalik saada loodusvaradest kasu kõige jätkusuutlikumal ja kõikehõlmavamal viisil; rõhutab, et kõikide riikide osalemine kõnealustes meetmetes on väga oluline, et luua püsivad ühiskonnad; juhib tähelepanu sellele, et kõige enam mõjutab kliimamuutus kõige vaesemaid riike ja maailma rahvastiku kõige vaesemat osa, keda tuleb seepärast kohanemisel abistada, ning eriti tuleb arvesse võtta naiste ja kõige ebasoodsamas olukorras oleva elanikkonna vajadusi ja teadmisi;

| 25. | toonitab, et tähtis on hinnata loodusvarade, loodusliku kapitali ja ökosüsteemiteenuste tegelikku väärtust, mille juures ei tohi aga looduslikke süsteeme taandada toorainele; nõuab loodusliku kapitali arvestuse sisseseadmist ning selle lülitamist raamatupidamisarvestusse ja poliitilistesse otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et tähtis on hinnata loodusvarade, loodusliku kapitali ja ökosüsteemiteenuste tegelikku väärtust, mille juures ei tohi aga looduslikke süsteeme taandada toorainele; nõuab loodusliku kapitali arvestuse sisseseadmist ning selle lülitamist raamatupidamisarvestusse ja poliitilistesse otsustusprotsessidesse;

| 26. | on seisukohal, et tööstusriikidel on kohustus toetada arenguriike nende arenguteel ning aidata neil vältida samade vigade tegemist, mis on seotud loodusvarade ja mittesäästva arenguga; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et tööstusriikidel on kohustus toetada arenguriike nende arenguteel ning aidata neil vältida samade vigade tegemist, mis on seotud loodusvarade ja mittesäästva arenguga;

| 27. | rõhutab, et loodusvarade kaevandamine ja kasutamine mõjutab oluliselt keskkonda ja kohalikke kogukondi; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks Rio+20 tippkohtumisel toimuvatesse aruteludesse ja läbirääkimistesse keskkonnaga ja kogukondadega seotud väliskulude sisestamise kontseptsiooni; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et loodusvarade kaevandamine ja kasutamine mõjutab oluliselt keskkonda ja kohalikke kogukondi; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks Rio+20 tippkohtumisel toimuvatesse aruteludesse ja läbirääkimistesse keskkonnaga ja kogukondadega seotud väliskulude sisestamise kontseptsiooni;

| 28. | rõhutab pakilist vajadust tegeleda nappivate loodusvarade, näiteks toorainetega, nende säästva kasutamise ja ringlussevõtu võimalustega, kuid ka tõhustada teadusuuringuid loodusvarade tõhusa kasutamise tehnoloogiate valdkonnas ning parandada nende tehnoloogiate kättesaadavust ja levitamist; |
| --- | --- |

28.

rõhutab pakilist vajadust tegeleda nappivate loodusvarade, näiteks toorainetega, nende säästva kasutamise ja ringlussevõtu võimalustega, kuid ka tõhustada teadusuuringuid loodusvarade tõhusa kasutamise tehnoloogiate valdkonnas ning parandada nende tehnoloogiate kättesaadavust ja levitamist;

Vesi

| 29. | rõhutab, et Rio+20 tippkohtumine peab uuendama oma kohustust edendada vee säästvat majandamist, kuna vesi on avalik hüve; on seisukohal, et vastavate rahvusvaheliste partnerluste sisseseadmine võib aidata seda eesmärki saavutada, eelkõige kliimamuutusega kohanemisprogrammide abil, mille eesmärk on koguda vett seal, kuhu see sajab; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Rio+20 tippkohtumine peab uuendama oma kohustust edendada vee säästvat majandamist, kuna vesi on avalik hüve; on seisukohal, et vastavate rahvusvaheliste partnerluste sisseseadmine võib aidata seda eesmärki saavutada, eelkõige kliimamuutusega kohanemisprogrammide abil, mille eesmärk on koguda vett seal, kuhu see sajab;

| 30. | rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele;

| 31. | palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada, et kogu maailmas tagataks inimõigus veele ja kanalisatsioonile; |
| --- | --- |

31.

palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada, et kogu maailmas tagataks inimõigus veele ja kanalisatsioonile;

| 32. | toonitab jõgikondade integreeritud majandamise tähtsust ning nõuab, et tugevdataks poliitikat vee kättesaadavuse, vahetuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning riikidevahelise koostöö tegemist piiriüleste vesikondade puhul; |
| --- | --- |

32.

toonitab jõgikondade integreeritud majandamise tähtsust ning nõuab, et tugevdataks poliitikat vee kättesaadavuse, vahetuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning riikidevahelise koostöö tegemist piiriüleste vesikondade puhul;

Merekeskkond ja ookeanid

| 33. | rõhutab vajadust parandada merekeskkonna, mere bioloogilise mitmekesisuse ja ookeanide haldamist ja tugevdada nende kaitset; on seisukohal, et mered ja ookeanid peavad koos kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega saama üheks Rio raamistiku alussambaks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust parandada merekeskkonna, mere bioloogilise mitmekesisuse ja ookeanide haldamist ja tugevdada nende kaitset; on seisukohal, et mered ja ookeanid peavad koos kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega saama üheks Rio raamistiku alussambaks;

| 34. | kutsub üles alustama Rio+20 tippkohtumisel eraldi läbirääkimisi, et võtta vastu rahvusvahelised õigusaktid järgmistel eesmärkidel:






  — | kontroll merede ja ookeanide maismaalt pärineva saastamise üle, |
| --- | --- | --- |

34.

kutsub üles alustama Rio+20 tippkohtumisel eraldi läbirääkimisi, et võtta vastu rahvusvahelised õigusaktid järgmistel eesmärkidel:

—

kontroll merede ja ookeanide maismaalt pärineva saastamise üle,

| — | inimtegevuse säästev haldamine ja hindamine piirkondades, mis jäävad siseriiklikust jurisdiktsioonist väljapoole, ning |
| --- | --- |

—

inimtegevuse säästev haldamine ja hindamine piirkondades, mis jäävad siseriiklikust jurisdiktsioonist väljapoole, ning

| — | mere bioloogilise mitmekesisuse kaitse, merekaitsealade loomine ja tunnustamine rahvusvahelistes vetes. |
| --- | --- |

—

mere bioloogilise mitmekesisuse kaitse, merekaitsealade loomine ja tunnustamine rahvusvahelistes vetes.

Selliste vahenditega tuleks luua õiguslik raamistik mitmeotstarbeliste merekaitsealade, keskkonnamõju hinnangute ning geneetiliste ja muude ressursside kasutamisest saadava tulu õiglase jaotamise jaoks. Nendega tuleks luua ka järelevalve- ja jõustamismehhanismid;

| 35. | nõuab mere ökosüsteemi ülemaailmse seiresüsteemi kiiret loomist, et jälgida mere ökosüsteemide ja kalavarudega toimuvaid muutusi; |
| --- | --- |

35.

nõuab mere ökosüsteemi ülemaailmse seiresüsteemi kiiret loomist, et jälgida mere ökosüsteemide ja kalavarudega toimuvaid muutusi;

| 36. | on seisukohal, et tuleb jõuliselt pühenduda kalavarude säästvale majandamisele, eelkõige järgmiste meetmete abil: jätkusuutlike püügikavade kasutuselevõtmine, tagades taaskinnitatud poliitilise kohustuse rakendada rahvusvahelisi kokkuleppeid mere elusressursside kaitsmise ja säästva majandamise puhul; sõlmides kokkuleppe rakendamise analüüsimisprotsessi kohta tagamaks, et kalandusorganisatsioonidel on lubatud tegutseda vaid juhul, kui neid juhitakse vastavalt rahvusvahelistele kohustustele; ning tugevdades piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioone ning juurutades häid tavasid institutsioonide, läbipaistvuse ja vastutuse, järelevalve ja jõustamismehhanismide osas; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et tuleb jõuliselt pühenduda kalavarude säästvale majandamisele, eelkõige järgmiste meetmete abil: jätkusuutlike püügikavade kasutuselevõtmine, tagades taaskinnitatud poliitilise kohustuse rakendada rahvusvahelisi kokkuleppeid mere elusressursside kaitsmise ja säästva majandamise puhul; sõlmides kokkuleppe rakendamise analüüsimisprotsessi kohta tagamaks, et kalandusorganisatsioonidel on lubatud tegutseda vaid juhul, kui neid juhitakse vastavalt rahvusvahelistele kohustustele; ning tugevdades piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioone ning juurutades häid tavasid institutsioonide, läbipaistvuse ja vastutuse, järelevalve ja jõustamismehhanismide osas;

| 37. | nõuab tungivalt ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaldamist iga elukeskkonda mõjutava tegevuse puhul; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaldamist iga elukeskkonda mõjutava tegevuse puhul;

Energeetika

| 38. | viitab fossiilsete energiaallikate, näiteks nafta, maagaasi ja kivisöe süvenevale nappusele; kordab taas, et need süvendavad kasvuhoonegaaside mõju ning et tuleks hinnata mittetavapäraste allikate mõju, pidades silmas keskkonda ja tootlikkust; |
| --- | --- |

38.

viitab fossiilsete energiaallikate, näiteks nafta, maagaasi ja kivisöe süvenevale nappusele; kordab taas, et need süvendavad kasvuhoonegaaside mõju ning et tuleks hinnata mittetavapäraste allikate mõju, pidades silmas keskkonda ja tootlikkust;

| 39. | hoiatab nafta otsimise ja puurimise eest avamerel sellistes tundliku keskkonnaga piirkondades nagu Arktika, et lihtsustada rahvusvahelisel tasandil üleminekut süsinikuvaba energia tootmisele, ning ei poolda nafta tootmist õliliivadest ja põlevkivist; |
| --- | --- |

39.

hoiatab nafta otsimise ja puurimise eest avamerel sellistes tundliku keskkonnaga piirkondades nagu Arktika, et lihtsustada rahvusvahelisel tasandil üleminekut süsinikuvaba energia tootmisele, ning ei poolda nafta tootmist õliliivadest ja põlevkivist;

| 40. | toonitab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab energeetikasektori põhjalikku ümberkorraldamist, et edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust ning ka energia üldist kättesaadavust ka vaestele, ning toetada elektrisüsteemi tõhustamist eriti vähimarenenud riikides; rõhutab taastuvenergia tehnoloogia ja (valdkonnaülese) tehnoloogia ja vastava oskusteabe edastamise vajalikkust eelkõige selleks, et toetada taastuvenergia kasutamist väikeses ulatuses ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab energeetikasektori põhjalikku ümberkorraldamist, et edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust ning ka energia üldist kättesaadavust ka vaestele, ning toetada elektrisüsteemi tõhustamist eriti vähimarenenud riikides; rõhutab taastuvenergia tehnoloogia ja (valdkonnaülese) tehnoloogia ja vastava oskusteabe edastamise vajalikkust eelkõige selleks, et toetada taastuvenergia kasutamist väikeses ulatuses ja kohalikul tasandil;

| 41. | taastuvenergia kasutamise ja energiatõhususe suurendamiseks kogu maailmas nõuab ülemaailmseid sihteesmärke ja meetmeid; |
| --- | --- |

41.

taastuvenergia kasutamise ja energiatõhususe suurendamiseks kogu maailmas nõuab ülemaailmseid sihteesmärke ja meetmeid;

| 42. | arvab, et taastuvenergia ja energiatõhusus võivad aidata kliimamuutust leevendada, soodustada sotsiaalset ja majandusarengut, suurendada varustuskindlust ning tuua kasu keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

42.

arvab, et taastuvenergia ja energiatõhusus võivad aidata kliimamuutust leevendada, soodustada sotsiaalset ja majandusarengut, suurendada varustuskindlust ning tuua kasu keskkonnale ja inimeste tervisele;

| 43. | palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada biokütuste ja bioenergeetiliste toodete jätkusuutlikkuse tagamine ja rõhutab sellega seoses, et tuleb täielikult järgida inimõigusi ja keskkonnakaitse nõudeid; |
| --- | --- |

43.

palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada biokütuste ja bioenergeetiliste toodete jätkusuutlikkuse tagamine ja rõhutab sellega seoses, et tuleb täielikult järgida inimõigusi ja keskkonnakaitse nõudeid;

| 44. | on seisukohal, et asjaolu, et LULUCF kasutab praegu kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamisel lühikesi ajavahemikke, õõnestab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel tehtud edusamme; nõuab nimetatud meetodi läbivaatamist, et kaitsta looduslike ökosüsteemide kohanemisvõimet; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et asjaolu, et LULUCF kasutab praegu kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamisel lühikesi ajavahemikke, õõnestab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel tehtud edusamme; nõuab nimetatud meetodi läbivaatamist, et kaitsta looduslike ökosüsteemide kohanemisvõimet;

| 45. | on seisukohal, et energiavarustuse väliskulud peaksid kajastuma energia hinnas; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et energiavarustuse väliskulud peaksid kajastuma energia hinnas;

| 46. | tuletab meelde, arvestades Fukushima katastroofi, et on hädavajalik tagada ELis kõrgeimal tasemel tuumaohutus ja edendada neid nõudeid rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, arvestades Fukushima katastroofi, et on hädavajalik tagada ELis kõrgeimal tasemel tuumaohutus ja edendada neid nõudeid rahvusvahelisel tasandil;

Põllumajandus ja toiduga kindlustatus

| 47. | rõhutab, et normidele vastava ja tervisliku toidu kättesaadavus on põhiline inimõigus, ning seetõttu nõuab kindlate, kooskõlastatud meetmete võtmist inimese tekitatud nälja peamiste põhjuste vastu ning arenguriikides sõltumatuse tagamist toiduainetega varustamisel; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et normidele vastava ja tervisliku toidu kättesaadavus on põhiline inimõigus, ning seetõttu nõuab kindlate, kooskõlastatud meetmete võtmist inimese tekitatud nälja peamiste põhjuste vastu ning arenguriikides sõltumatuse tagamist toiduainetega varustamisel;

| 48. | rõhutab seoses vaesuse kaotamisega pakilist vajadust edendada väiksemahulist, säästvat, ökoloogilist põllumajandust ning tunnistab, et sobivad vähese keskkonnamõjuga polüfunktsionaalsed põllumajandussüsteemid, mille puhul tegeletakse traditsioonilise seemnekasvatusega, on juba olemas ja neid tuleks edendada; |
| --- | --- |

48.

rõhutab seoses vaesuse kaotamisega pakilist vajadust edendada väiksemahulist, säästvat, ökoloogilist põllumajandust ning tunnistab, et sobivad vähese keskkonnamõjuga polüfunktsionaalsed põllumajandussüsteemid, mille puhul tegeletakse traditsioonilise seemnekasvatusega, on juba olemas ja neid tuleks edendada;

| 49. | on seisukohal, et loomakasvatussektor on rohelise majanduse oluline osa, et humaansete ja jätkusuutlike karjakasvatustavade rakendamine on ülimalt tähtis ning et elatusvõimaluste täiendamisel ja kindlustamisel on kliimamuutuse mõju vähendamisel oluline roll, eriti arenguriikides ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et loomakasvatussektor on rohelise majanduse oluline osa, et humaansete ja jätkusuutlike karjakasvatustavade rakendamine on ülimalt tähtis ning et elatusvõimaluste täiendamisel ja kindlustamisel on kliimamuutuse mõju vähendamisel oluline roll, eriti arenguriikides ja maapiirkondades;

| 50. | jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt tuleks tugevdada praeguseid, mitmepoolsetele (näiteks FAO) meetmetele tuginevaid säästva põllumajanduse edendamise algatusi, piirkondlikke, riiklikke ja kohalikke ettevõtmisi (näiteks mahepõllundust ja kõrge loodusliku väärtusega põllundust, energiatõhusaid kasvuhooneid, säästvaid loomapidamishooneid, täppispõllumajandust, CO2 suhtes neutraalset põllumajandusettevõtlust, biomassi ja sõnniku fermenteerimist) ja äritegevust, ning et lisaks tuleks toiduga kindlustatuse komitee egiidi all käivitada uusi algatusi ja partnerlusi, et muuta toidu tootmine ja tarbimine jätkusuutlikumaks, tugevdada kogukondi ja vähendada nälga; |
| --- | --- |

50.

jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt tuleks tugevdada praeguseid, mitmepoolsetele (näiteks FAO) meetmetele tuginevaid säästva põllumajanduse edendamise algatusi, piirkondlikke, riiklikke ja kohalikke ettevõtmisi (näiteks mahepõllundust ja kõrge loodusliku väärtusega põllundust, energiatõhusaid kasvuhooneid, säästvaid loomapidamishooneid, täppispõllumajandust, CO2 suhtes neutraalset põllumajandusettevõtlust, biomassi ja sõnniku fermenteerimist) ja äritegevust, ning et lisaks tuleks toiduga kindlustatuse komitee egiidi all käivitada uusi algatusi ja partnerlusi, et muuta toidu tootmine ja tarbimine jätkusuutlikumaks, tugevdada kogukondi ja vähendada nälga;

| 51. | nõuab ülemaailmseid meetmeid tooraineturu läbipaistvamaks muutmiseks ning toidu järske hinnakõikumisi ja neile järgnevaid ülemaailmseid toidukriise põhjustavate finantsspekulatsioonide peatamiseks, võttes vastu õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitused; võtab murelikult teadmiseks ülemaailmse suundumuse, et välismaised majandusüksused ostavad arenguriikides suures koguses maad kokku; rõhutab vajadust tagada väiketalunike ja põliskogukondade toiduga kindlustatus ja kaitsta nende õigusi; |
| --- | --- |

51.

nõuab ülemaailmseid meetmeid tooraineturu läbipaistvamaks muutmiseks ning toidu järske hinnakõikumisi ja neile järgnevaid ülemaailmseid toidukriise põhjustavate finantsspekulatsioonide peatamiseks, võttes vastu õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitused; võtab murelikult teadmiseks ülemaailmse suundumuse, et välismaised majandusüksused ostavad arenguriikides suures koguses maad kokku; rõhutab vajadust tagada väiketalunike ja põliskogukondade toiduga kindlustatus ja kaitsta nende õigusi;

| 52. | peab kahetsusväärseks, et kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga seotud läbirääkimiste ja kohustuste osas liigutakse edasi aeglaselt; on seisukohal, et muld on napp ressurss ning pinnasekahjustused ja maakasutuse muutumine nõuavad ülemaailmseid vastuabinõusid; nõuab konkreetseid samme, tõhusaid meetmeid ja järelevalvet eriti seoses biokütuste tootmisega; |
| --- | --- |

52.

peab kahetsusväärseks, et kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga seotud läbirääkimiste ja kohustuste osas liigutakse edasi aeglaselt; on seisukohal, et muld on napp ressurss ning pinnasekahjustused ja maakasutuse muutumine nõuavad ülemaailmseid vastuabinõusid; nõuab konkreetseid samme, tõhusaid meetmeid ja järelevalvet eriti seoses biokütuste tootmisega;

| 53. | toonitab, et eluliselt tähtis on kasutada täielikult ära väiketootjate ja peretalumajapidamiste potentsiaal, sest nemad toodavad enamiku maailma toiduvarudest ning vajavad eritoetust tootmise ja turulepääsu jaoks; |
| --- | --- |

53.

toonitab, et eluliselt tähtis on kasutada täielikult ära väiketootjate ja peretalumajapidamiste potentsiaal, sest nemad toodavad enamiku maailma toiduvarudest ning vajavad eritoetust tootmise ja turulepääsu jaoks;

| 54. | rõhutab, et põllumajanduse valdkonnas on vaja rakendusuuringuid ja innovatsiooni, et edendada säästvaid lahendusi, nagu täppispõllumajandus, mis vähendab vajadust niisutuse ja taimekaitsevahendite järele; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et põllumajanduse valdkonnas on vaja rakendusuuringuid ja innovatsiooni, et edendada säästvaid lahendusi, nagu täppispõllumajandus, mis vähendab vajadust niisutuse ja taimekaitsevahendite järele;

| 55. | ühineb FAO, IFADi, IMFi, OECD, ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, WFP, Maailmapanga, WTO, IFPRI ja ÜRO kõrgetasemelise rakkerühma soovitustega G20 riikidele, et nad kaotaksid riiklikud sätted, millega toetatakse või edendatakse biokütuste tootmist või tarbimist, vähemalt seni, kuni on kehtestatud tagatised, mis kaotavad konkurentsi toidutootmisega ning käsitlevad bioloogilist mitmekesisust ja kliimakaitset; |
| --- | --- |

55.

ühineb FAO, IFADi, IMFi, OECD, ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, WFP, Maailmapanga, WTO, IFPRI ja ÜRO kõrgetasemelise rakkerühma soovitustega G20 riikidele, et nad kaotaksid riiklikud sätted, millega toetatakse või edendatakse biokütuste tootmist või tarbimist, vähemalt seni, kuni on kehtestatud tagatised, mis kaotavad konkurentsi toidutootmisega ning käsitlevad bioloogilist mitmekesisust ja kliimakaitset;

Metsad

| 56. | rõhutab, et metsade hävitamine ja nende olukorra halvenemine toovad kaasa keskkonnaga seotud ja sotsiaalse kahju, mida on raske heastada – näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine, kliimamuutus ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, maapiirkondade vaesus ning konfliktid maa, ressurssidele juurdepääsu, õiguste ja eeliste pärast, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid; on seisukohal, et Rio+20 tippkohtumise eesmärk peaks olema tagada kaasav metsade majandamine, aus ja õiglane tulu jagamine ning metsade ülemaailmne kaitse ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et metsade hävitamine ja nende olukorra halvenemine toovad kaasa keskkonnaga seotud ja sotsiaalse kahju, mida on raske heastada – näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine, kliimamuutus ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, maapiirkondade vaesus ning konfliktid maa, ressurssidele juurdepääsu, õiguste ja eeliste pärast, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid; on seisukohal, et Rio+20 tippkohtumise eesmärk peaks olema tagada kaasav metsade majandamine, aus ja õiglane tulu jagamine ning metsade ülemaailmne kaitse ja säästev kasutamine;

| 57. | juhib tähelepanu vajadusele edendada säästvat metsamajandust ja võidelda metsaraadamise vastu, muu hulgas sulgedes turud ebaseaduslikult ja mittesäästvalt raiutud puidule; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb luua valitsuse, kohalike elanike ja põliselanike rühmade, kodanikuühiskonna ja erasektori vahelised partnerlused; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu vajadusele edendada säästvat metsamajandust ja võidelda metsaraadamise vastu, muu hulgas sulgedes turud ebaseaduslikult ja mittesäästvalt raiutud puidule; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb luua valitsuse, kohalike elanike ja põliselanike rühmade, kodanikuühiskonna ja erasektori vahelised partnerlused;

| 58. | rõhutab seoses sellega vajadust täita Nagoya kohustus vähemalt pooles ulatuses ning võimaluse korral tuua 2020. aastaks nulli lähedale looduslike elupaikade, sh metsade hävimise määr; |
| --- | --- |

58.

rõhutab seoses sellega vajadust täita Nagoya kohustus vähemalt pooles ulatuses ning võimaluse korral tuua 2020. aastaks nulli lähedale looduslike elupaikade, sh metsade hävimise määr;

| 59. | arvab, et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise (REDD+) vahendi ülesehitus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames peab tagama üldiste metsakaitse eesmärkide ja sihteesmärkide tunnustamise ja nende täitmisse panustamise ja et tuleks näiteks välja arendada spetsiaalne infrastruktuur satelliidi kaudu ja kohapeal toimuvaks järelevalveks, et hinnata süsiniku kogumist kaitsealuses metsas, samuti inimõiguste ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni asjaomaste sätete austamise; seepärast nõuab suuremat läbipaistvust asjaomaste vahendite eraldamisel ning tugevamat järelevalvet; rõhutab, et REDD+ mehhanismi ülesehitus peaks tagama märkimisväärse kasu bioloogilisele mitmekesisusele ning hädavajalikud ökosüsteemiteenused lisaks kliimamuutuse leevendamisele ning see peaks aitama tugevdada metsast sõltuvate inimeste, eriti põliselanike ja kohalike kogukondade esindajate õigusi ja parandada nende elatustaset; |
| --- | --- |

59.

arvab, et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise (REDD+) vahendi ülesehitus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames peab tagama üldiste metsakaitse eesmärkide ja sihteesmärkide tunnustamise ja nende täitmisse panustamise ja et tuleks näiteks välja arendada spetsiaalne infrastruktuur satelliidi kaudu ja kohapeal toimuvaks järelevalveks, et hinnata süsiniku kogumist kaitsealuses metsas, samuti inimõiguste ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni asjaomaste sätete austamise; seepärast nõuab suuremat läbipaistvust asjaomaste vahendite eraldamisel ning tugevamat järelevalvet; rõhutab, et REDD+ mehhanismi ülesehitus peaks tagama märkimisväärse kasu bioloogilisele mitmekesisusele ning hädavajalikud ökosüsteemiteenused lisaks kliimamuutuse leevendamisele ning see peaks aitama tugevdada metsast sõltuvate inimeste, eriti põliselanike ja kohalike kogukondade esindajate õigusi ja parandada nende elatustaset;

| 60. | väljendab muret uue metsakoodeksi pärast, mille Brasiilia senat kavatseb vastu võtta ning mis suurendab metsade hävitamist Brasiilia Amazonase piirkonnas ja takistab seega rahvusvahelisi jõupingutusi, mida tehakse kliimamuutuse leevendamiseks; |
| --- | --- |

60.

väljendab muret uue metsakoodeksi pärast, mille Brasiilia senat kavatseb vastu võtta ning mis suurendab metsade hävitamist Brasiilia Amazonase piirkonnas ja takistab seega rahvusvahelisi jõupingutusi, mida tehakse kliimamuutuse leevendamiseks;

| 61. | nõuab tungivalt, et korraldajamaa Brasiilia võtaks selge kohustuse kaitsta Amazonase metsa ning teeks lõpu keskkonnakaitsega tegelevate kodanikuühiskonna esindajate kuritegelikule tagakiusamisele; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et korraldajamaa Brasiilia võtaks selge kohustuse kaitsta Amazonase metsa ning teeks lõpu keskkonnakaitsega tegelevate kodanikuühiskonna esindajate kuritegelikule tagakiusamisele;

| 62. | palub komisjonil teha Rio+20 tippkohtumise ajaks kättesaadavaks uuringu, milles hinnatakse ELi toidu- ja tarbekaupade tarbimise mõju metsade hävitamisele; nõuab, et uuringus hinnataks ka ELi praeguse poliitika ja õigusaktide mõju metsade hävitamisele ning visandataks uued poliitilised algatused tuvastatud mõjuga tegelemiseks; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil teha Rio+20 tippkohtumise ajaks kättesaadavaks uuringu, milles hinnatakse ELi toidu- ja tarbekaupade tarbimise mõju metsade hävitamisele; nõuab, et uuringus hinnataks ka ELi praeguse poliitika ja õigusaktide mõju metsade hävitamisele ning visandataks uued poliitilised algatused tuvastatud mõjuga tegelemiseks;

Kemikaalid ja ohtlikud ained

| 63. | toetab komisjoni seisukohta, et käes on aeg kehtestada senisest jõulisem ja ühtsem kemikaalide ja ohtlike ainete kasutamise juhtimise rahvusvaheline kord ning et Rio+20 tippkohtumine peab võtma suuna selle eesmärgi täitmisele, nõudes, et ELi REACHi õigusaktid oleks mudel, mille võtaksid kasutusele võimalikult paljud riigid; |
| --- | --- |

63.

toetab komisjoni seisukohta, et käes on aeg kehtestada senisest jõulisem ja ühtsem kemikaalide ja ohtlike ainete kasutamise juhtimise rahvusvaheline kord ning et Rio+20 tippkohtumine peab võtma suuna selle eesmärgi täitmisele, nõudes, et ELi REACHi õigusaktid oleks mudel, mille võtaksid kasutusele võimalikult paljud riigid;

Jäätmekäitlus

| 64. | juhib tähelepanu sellele, et lisaks keskkonnamõjude minimeerimisele loob hea jäätmekäitlus ka taaskasutatavaid ja ringlussevõetud materjale ning töökohti; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu sellele, et lisaks keskkonnamõjude minimeerimisele loob hea jäätmekäitlus ka taaskasutatavaid ja ringlussevõetud materjale ning töökohti;

| 65. | rõhutab, et paljusid materjale, mis praegu ladestatakse prügilasse, põletatakse või millel on negatiivne mõju keskkonnale ja kohalikele kogukondadele, saab taaskasutada ja ringlusse võtta; rõhutab, et nende materjalide ringlussevõtuks tuleb tõsiselt pingutada, et anda lisandväärtust kohalikule kogukonnale uute töökohtade ja innovatsiooni abil, ja et ringlussevõtt ja taaskasutamine hoiavad ära looduslike elupaikade ja kohaliku kogukonna hävitamise; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et paljusid materjale, mis praegu ladestatakse prügilasse, põletatakse või millel on negatiivne mõju keskkonnale ja kohalikele kogukondadele, saab taaskasutada ja ringlusse võtta; rõhutab, et nende materjalide ringlussevõtuks tuleb tõsiselt pingutada, et anda lisandväärtust kohalikule kogukonnale uute töökohtade ja innovatsiooni abil, ja et ringlussevõtt ja taaskasutamine hoiavad ära looduslike elupaikade ja kohaliku kogukonna hävitamise;

Turge stimuleerivate tingimuste kujundamine ja investeerimine inimkapitali

| 66. | rõhutab vajadust integreerida bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemiteenused ja loodusvarad rahvamajanduse arvepidamisse ning arengut ja vaesuse kaotamist käsitlevatesse kavadesse ja strateegiatesse; |
| --- | --- |

66.

rõhutab vajadust integreerida bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemiteenused ja loodusvarad rahvamajanduse arvepidamisse ning arengut ja vaesuse kaotamist käsitlevatesse kavadesse ja strateegiatesse;

Keskkonda kahjustavad toetused

| 67. | rõhutab pakilist vajadust tegeleda keskkonda kahjustavate toetuste küsimusega ning arendada välja ja rakendada positiivsed stiimulid bioloogilisest mitmekesisusest kasu saamiseks ja selle säilitamiseks; |
| --- | --- |

67.

rõhutab pakilist vajadust tegeleda keskkonda kahjustavate toetuste küsimusega ning arendada välja ja rakendada positiivsed stiimulid bioloogilisest mitmekesisusest kasu saamiseks ja selle säilitamiseks;

| 68. | väljendab sellega seoses heameelt, et ühise põllumajanduspoliitika reformiettepanekute puhul pööratakse suuremat tähelepanu ühise põllumajanduspoliitika rohelisemaks muutmisele; |
| --- | --- |

68.

väljendab sellega seoses heameelt, et ühise põllumajanduspoliitika reformiettepanekute puhul pööratakse suuremat tähelepanu ühise põllumajanduspoliitika rohelisemaks muutmisele;

| 69. | kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama riikide kaupa rea omavahel kooskõlastatud meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas Nagoya kohustustega välja selgitada kõik keskkonda kahjustavad toetused ja 2020. aastaks neist järk-järgult loobuda; |
| --- | --- |

69.

kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama riikide kaupa rea omavahel kooskõlastatud meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas Nagoya kohustustega välja selgitada kõik keskkonda kahjustavad toetused ja 2020. aastaks neist järk-järgult loobuda;

Õigusaktid ja turupõhised vahendid

| 70. | rõhutab, et riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil õigusaktide kasutamine koos turupõhiste vahenditega etendab tulevikus meie ühiskonna üldise jätkusuutlikkuse suhtes keskset osa; rõhutab sellega seoses, et on vaja kiiresti tegelda rahvusvahelise laevanduse ja lennunduse kliimamõjuga, ning juhib tähelepanu ELi näitele ja tema 20-20-20 eesmärkidele, aga ka tema edumeelsele keskkonnapoliitikale ja standarditele laiemalt; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil õigusaktide kasutamine koos turupõhiste vahenditega etendab tulevikus meie ühiskonna üldise jätkusuutlikkuse suhtes keskset osa; rõhutab sellega seoses, et on vaja kiiresti tegelda rahvusvahelise laevanduse ja lennunduse kliimamõjuga, ning juhib tähelepanu ELi näitele ja tema 20-20-20 eesmärkidele, aga ka tema edumeelsele keskkonnapoliitikale ja standarditele laiemalt;

| 71. | rõhutab, et on vaja selget, usaldusväärset ja terviklikku reguleerivat raamistikku, et majandusüksuste lähenemisviis nihkuks tõhusa, vastutustundliku ja rohelise majanduse suunas; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et on vaja selget, usaldusväärset ja terviklikku reguleerivat raamistikku, et majandusüksuste lähenemisviis nihkuks tõhusa, vastutustundliku ja rohelise majanduse suunas;

| 72. | nõuab finantstehingumaksu kehtestamist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

72.

nõuab finantstehingumaksu kehtestamist rahvusvahelisel tasandil;

| 73. | rõhutab, et eelarvereformid eesmärgiga nihutada maksukoormust tööjõu asemel ressursikasutuse ja saastamise maksustamisele võivad anda kõigile kasuliku tulemuse nii tööhõive kui ka keskkonna seisukohalt, sest see muudab ressursitõhususe, ringlussevõtu ja taaskasutuse atraktiivsemaks ning seeläbi võimaldab uusi töökohti luua; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et eelarvereformid eesmärgiga nihutada maksukoormust tööjõu asemel ressursikasutuse ja saastamise maksustamisele võivad anda kõigile kasuliku tulemuse nii tööhõive kui ka keskkonna seisukohalt, sest see muudab ressursitõhususe, ringlussevõtu ja taaskasutuse atraktiivsemaks ning seeläbi võimaldab uusi töökohti luua;

| 74. | palub, et komisjon edendaks keskkonnaküsimuste kaasamist rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse; |
| --- | --- |

74.

palub, et komisjon edendaks keskkonnaküsimuste kaasamist rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse;

Rahastamine

| 75. | rõhutab, et ülemaailmne nihe rohelise majanduse suunas eeldab mahukaid rahalisi investeeringuid; toonitab, et üksnes avaliku sektori vahenditest ei piisa ning et avalik rahastamine peab käivitama ja võimendama palju suuremaid erainvesteeringuid; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid, parandades juurdepääsu ka rahastamisele; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et ülemaailmne nihe rohelise majanduse suunas eeldab mahukaid rahalisi investeeringuid; toonitab, et üksnes avaliku sektori vahenditest ei piisa ning et avalik rahastamine peab käivitama ja võimendama palju suuremaid erainvesteeringuid; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid, parandades juurdepääsu ka rahastamisele;

| 76. | rõhutab Rio+20 tippkohtumist soovitama reformida praeguseid rahastamisstrateegiaid ning luua vastavalt vajadusele uusi avaliku ja erasektori partnerlusi ja rahastamisskeeme; |
| --- | --- |

76.

rõhutab Rio+20 tippkohtumist soovitama reformida praeguseid rahastamisstrateegiaid ning luua vastavalt vajadusele uusi avaliku ja erasektori partnerlusi ja rahastamisskeeme;

| 77. | arvab, et arengumaad vajavad pikaajalist stabiilset rahalise abi, suutlikkuse arendamise ja tehnosiirde raamistikku, et edendada säästvat arengut ja et nad saaksid tööstusriikide järgitud energia- ja süsinikumahukat arenguetappi vältida; |
| --- | --- |

77.

arvab, et arengumaad vajavad pikaajalist stabiilset rahalise abi, suutlikkuse arendamise ja tehnosiirde raamistikku, et edendada säästvat arengut ja et nad saaksid tööstusriikide järgitud energia- ja süsinikumahukat arenguetappi vältida;

| 78. | palub Rio+20 tippkohtumisel tugevdada meetmeid ja suurendada kättesaadavaid vahendeid ülemaailmse keskkonnaohu leevendamise ja katastroofiohu vähendamise mehhanismide jaoks; |
| --- | --- |

78.

palub Rio+20 tippkohtumisel tugevdada meetmeid ja suurendada kättesaadavaid vahendeid ülemaailmse keskkonnaohu leevendamise ja katastroofiohu vähendamise mehhanismide jaoks;

| 79. | toonitab, et ametlikku arenguabi, sealhulgas selliste arengukohustuste alternatiivsete meetmete nagu OECD riigi programmikohase abi või riigi arenguindeksi kasutamist tuleks paremini jälgida, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete täitmine ning panus aastatuhande arengueesmärkide, samuti laiemalt rohelise majanduse eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

79.

toonitab, et ametlikku arenguabi, sealhulgas selliste arengukohustuste alternatiivsete meetmete nagu OECD riigi programmikohase abi või riigi arenguindeksi kasutamist tuleks paremini jälgida, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete täitmine ning panus aastatuhande arengueesmärkide, samuti laiemalt rohelise majanduse eesmärkide saavutamisse;

| 80. | vaeseimatele riikidele tüüpilise omakapitali nappuse kaotamiseks peab ülitähtsaks, et uuenduslikud rahastamisviisid oleksid neile kättesaadavad; |
| --- | --- |

80.

vaeseimatele riikidele tüüpilise omakapitali nappuse kaotamiseks peab ülitähtsaks, et uuenduslikud rahastamisviisid oleksid neile kättesaadavad;

| 81. | nõuab, et jälgitaks rahastamise mõju soolisele tasakaalule, et tagada soolist mõõdet arvestav rahastamine; |
| --- | --- |

81.

nõuab, et jälgitaks rahastamise mõju soolisele tasakaalule, et tagada soolist mõõdet arvestav rahastamine;

Kodanike õiguste suurendamine

| 82. | peab ülimalt tähtsaks jätkuvalt suurendada kodanike õigusi keskkonnajuhtimisel ning nõuab Rio+20 tippkohtumiselt edasiminekut Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte tulemusliku ülemaailmse elluviimise tagamisel; on seisukohal, et pärast enam kui 10 aastat kestnud Århusi konventsiooni ellurakendamist on ELil olulisi kogemusi, mida rahvusvahelistes aruteludes jagada; |
| --- | --- |

82.

peab ülimalt tähtsaks jätkuvalt suurendada kodanike õigusi keskkonnajuhtimisel ning nõuab Rio+20 tippkohtumiselt edasiminekut Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte tulemusliku ülemaailmse elluviimise tagamisel; on seisukohal, et pärast enam kui 10 aastat kestnud Århusi konventsiooni ellurakendamist on ELil olulisi kogemusi, mida rahvusvahelistes aruteludes jagada;

| 83. | nõuab, et Århusi konventsiooni sätteid laiendataks väljapoole ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ülemaailmse konventsiooni abil või avades Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvatele osapooltele; |
| --- | --- |

83.

nõuab, et Århusi konventsiooni sätteid laiendataks väljapoole ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ülemaailmse konventsiooni abil või avades Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvatele osapooltele;

| 84. | soovitab säästvat arengut edendava poliitika elluviimisel terviklikku lähenemisviisi inimõiguste põhimõtete austamisele; rõhutab, et tuleb piisaval määral kaitsta rahvaid, keda kliimamuutus kõige enam mõjutab; |
| --- | --- |

84.

soovitab säästvat arengut edendava poliitika elluviimisel terviklikku lähenemisviisi inimõiguste põhimõtete austamisele; rõhutab, et tuleb piisaval määral kaitsta rahvaid, keda kliimamuutus kõige enam mõjutab;

| 85. | rõhutab, et reguleeriv vahend saab olla edukas ainult juhul, kui sellega kaasnevad teave ja haridus; on lisaks seisukohal, et väärtuste ja käitumise muutmine alt-üles-lähenemisviisides on äärmiselt tähtis, ning nõuab konkreetselt algatusi, mis mobiliseerivad noori inimesi, kuna see on järgmine põlvkond, keda meie tegevuse tagajärjed mõjutavad; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et reguleeriv vahend saab olla edukas ainult juhul, kui sellega kaasnevad teave ja haridus; on lisaks seisukohal, et väärtuste ja käitumise muutmine alt-üles-lähenemisviisides on äärmiselt tähtis, ning nõuab konkreetselt algatusi, mis mobiliseerivad noori inimesi, kuna see on järgmine põlvkond, keda meie tegevuse tagajärjed mõjutavad;

Koolitus

| 86. | rõhutab vajadust toetada kõigis riikides haridus- ja koolitusprogramme, eriti neid, mis on suunatud noortele; usub, et uute oskuste edendamine aitab luua uusi töökohti ülemaailmsel tööturul, millel on positiivne sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

86.

rõhutab vajadust toetada kõigis riikides haridus- ja koolitusprogramme, eriti neid, mis on suunatud noortele; usub, et uute oskuste edendamine aitab luua uusi töökohti ülemaailmsel tööturul, millel on positiivne sotsiaalne mõju;

Tehnoloogia

| 87. | juhib tähelepanu uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tähtsusele ning teadusliku ja tehnilise koostöö vajalikkusele; |
| --- | --- |

87.

juhib tähelepanu uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tähtsusele ning teadusliku ja tehnilise koostöö vajalikkusele;

| 88. | tunnistab, et tehnoloogiline innovatsioon, tehnoloogia hindamine ja tehnosiire on ökoloogiliste, sotsiaalsete ja majandusprobleemide lahendamiseks esmatähtis; toonitab aga samas, et tehnoloogia areng ei saa olla keskkonnaprobleemide või vaesuse kaotamise küsimuse ainuke lahendus; |
| --- | --- |

88.

tunnistab, et tehnoloogiline innovatsioon, tehnoloogia hindamine ja tehnosiire on ökoloogiliste, sotsiaalsete ja majandusprobleemide lahendamiseks esmatähtis; toonitab aga samas, et tehnoloogia areng ei saa olla keskkonnaprobleemide või vaesuse kaotamise küsimuse ainuke lahendus;

| 89. | rõhutab, et innovatsioon ei tähenda ainult tehnilist innovatsiooni – sotsiaalne innovatsioon annab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondliku kohustusena, mis ei pruugi olla tingimata kommertslik kohustus; rõhutab veel, et sotsiaalne innovatsioon pakub kodanikele igas rollis võimalust parandada oma töö- ja elukeskkonda, millega saab tugevdada kodanikuühiskonda kõikjal maailmas, ning see pakub võimalust edendada kodanikuühiskonna osalemist loodusvarade kaitses ja säästvas kasutamises; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et innovatsioon ei tähenda ainult tehnilist innovatsiooni – sotsiaalne innovatsioon annab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondliku kohustusena, mis ei pruugi olla tingimata kommertslik kohustus; rõhutab veel, et sotsiaalne innovatsioon pakub kodanikele igas rollis võimalust parandada oma töö- ja elukeskkonda, millega saab tugevdada kodanikuühiskonda kõikjal maailmas, ning see pakub võimalust edendada kodanikuühiskonna osalemist loodusvarade kaitses ja säästvas kasutamises;

| 90. | väljendab vastuseisu ulatuslikku kliimakujundamist käsitlevatele ettepanekutele; |
| --- | --- |

90.

väljendab vastuseisu ulatuslikku kliimakujundamist käsitlevatele ettepanekutele;

| 91. | tuletab meelde, et põliselanike ja kohalike kogukondade teadmiste, innovatsiooni ja tavade kaitse kuulub algse Rio tippkohtumise kokkuleppe juurde ning et need pakuvad läbiproovitud, turvalisi ja paindlikke võimalusi loodusega koos toimida; |
| --- | --- |

91.

tuletab meelde, et põliselanike ja kohalike kogukondade teadmiste, innovatsiooni ja tavade kaitse kuulub algse Rio tippkohtumise kokkuleppe juurde ning et need pakuvad läbiproovitud, turvalisi ja paindlikke võimalusi loodusega koos toimida;

| 92. | rõhutab, et uute ja tekkivate tehnoloogiate juurutamine ei tohi ohustada vaesuse kaotamise ning õiglase ja säästva arengu eesmärke; rõhutab, et tehnoloogiatel tehnoloogiatel võib olla erinev ökoloogiline, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ilma vajaliku kontrollita võivad mõned tehnoloogiad viia loodusvarade, näiteks vee, maa ja biomassi mittesäästvale kasutamisele, suurendada vaesust ja anda muid sotsiaalselt kahjulikke tagajärgi; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et uute ja tekkivate tehnoloogiate juurutamine ei tohi ohustada vaesuse kaotamise ning õiglase ja säästva arengu eesmärke; rõhutab, et tehnoloogiatel tehnoloogiatel võib olla erinev ökoloogiline, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ilma vajaliku kontrollita võivad mõned tehnoloogiad viia loodusvarade, näiteks vee, maa ja biomassi mittesäästvale kasutamisele, suurendada vaesust ja anda muid sotsiaalselt kahjulikke tagajärgi;

| 93. | toetab seepärast Bali tehnoloogilise abi ja suutlikkuse suurendamise strateegilist kava keskkonnaga seotud tehnoloogia osas, samuti keskkonnaohutu tehnoloogia hindamise ja edasiandmise eesmärke; palub luua ÜRO süsteemi raames suutlikkus oluliste uute tehnoloogiate kontrollimiseks ja hindamiseks ning nende kohta teabe jagamiseks, mis on olulised selleks, et integreerida laiem säästvuse mõiste ning edendada toodete ja protsesside säästvat arengut kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

93.

toetab seepärast Bali tehnoloogilise abi ja suutlikkuse suurendamise strateegilist kava keskkonnaga seotud tehnoloogia osas, samuti keskkonnaohutu tehnoloogia hindamise ja edasiandmise eesmärke; palub luua ÜRO süsteemi raames suutlikkus oluliste uute tehnoloogiate kontrollimiseks ja hindamiseks ning nende kohta teabe jagamiseks, mis on olulised selleks, et integreerida laiem säästvuse mõiste ning edendada toodete ja protsesside säästvat arengut kõikides valdkondades;

Edusammude mõõtmine

| 94. | nõuab kiiresti uuringute korraldamist, et arendada välja selline mõõtesüsteem, mille abil saaks hinnata edusamme õigluse ja säästva arengu suunas; |
| --- | --- |

94.

nõuab kiiresti uuringute korraldamist, et arendada välja selline mõõtesüsteem, mille abil saaks hinnata edusamme õigluse ja säästva arengu suunas;

| 95. | toonitab, et Rio+20 tippkohtumine peaks andma alternatiivse, mitte üksnes SKP-d hõlmava mudeli majanduskasvu ja heaolu mõõtmiseks, mis toetuks sellistele algatustele nagu integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (SEEA), inimarengu indeks ja OECD ühiskondade progressi mõõtmise projekt; rõhutab, et see on vajalik arengu mõõtmiseks kõige laiemas mõttes, nii majanduslikku, ökoloogilist kui ka sotsiaalset mõõdet hõlmavalt; nõuab seepärast selgete ja mõõdetavate näitajate kasutusele võtmist, mille juures arvestatakse kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse, ressursitõhususe ja sotsiaalse kaasatusega; |
| --- | --- |

95.

toonitab, et Rio+20 tippkohtumine peaks andma alternatiivse, mitte üksnes SKP-d hõlmava mudeli majanduskasvu ja heaolu mõõtmiseks, mis toetuks sellistele algatustele nagu integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (SEEA), inimarengu indeks ja OECD ühiskondade progressi mõõtmise projekt; rõhutab, et see on vajalik arengu mõõtmiseks kõige laiemas mõttes, nii majanduslikku, ökoloogilist kui ka sotsiaalset mõõdet hõlmavalt; nõuab seepärast selgete ja mõõdetavate näitajate kasutusele võtmist, mille juures arvestatakse kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse, ressursitõhususe ja sotsiaalse kaasatusega;

| 96. | nõuab laiaulatuslikku arutelu nende näitajate kasutusele võtmise üle avaliku ja erasektori arengu enamkasutatud rahvusvahelistes hindamisprotsessides; |
| --- | --- |

96.

nõuab laiaulatuslikku arutelu nende näitajate kasutusele võtmise üle avaliku ja erasektori arengu enamkasutatud rahvusvahelistes hindamisprotsessides;

| 97. | nõuab, et taseme säilitamise põhimõtet rakendataks keskkonnakaitse ja põhiõiguste puhul; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et taseme säilitamise põhimõtet rakendataks keskkonnakaitse ja põhiõiguste puhul;

Juhtimise parandamine ja erasektori kaasamine

| 98. | rõhutab pakilist vajadust parandada säästva arengu juhtimist; |
| --- | --- |

98.

rõhutab pakilist vajadust parandada säästva arengu juhtimist;

| 99. | on seisukohal, et ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleb ÜRO süsteemis tugevdada, näiteks kujundades ÜRO Keskkonnaprogrammi ümber ÜRO spetsialiseeritud asutuseks (nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon), kuna see oleks parim viis rahvusvahelise keskkonnajuhtimise parandamiseks ja ülemaailmse säästva arengu suunas liikumiseks; osutab sellega seoses kõikidele Helsinki-Nairobi Outcome’i raportis nimetatud võimalustele; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal, et ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleb ÜRO süsteemis tugevdada, näiteks kujundades ÜRO Keskkonnaprogrammi ümber ÜRO spetsialiseeritud asutuseks (nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon), kuna see oleks parim viis rahvusvahelise keskkonnajuhtimise parandamiseks ja ülemaailmse säästva arengu suunas liikumiseks; osutab sellega seoses kõikidele Helsinki-Nairobi Outcome’i raportis nimetatud võimalustele;

| 100. | nõuab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi egiidi all loodaks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eeskujul uurimisrühm, mille ülesandeks oleks uurida ja hinnata valdkonnaüleselt uusimat bioloogilise mitmekesisuse ja säästvuse seisukohast olulist teaduslikku, tehnilist ja sotsiaalmajanduslikku teavet kõikjalt maailmast; |
| --- | --- |

100.

nõuab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi egiidi all loodaks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eeskujul uurimisrühm, mille ülesandeks oleks uurida ja hinnata valdkonnaüleselt uusimat bioloogilise mitmekesisuse ja säästvuse seisukohast olulist teaduslikku, tehnilist ja sotsiaalmajanduslikku teavet kõikjalt maailmast;

| 101. | kordab oma ettepanekut luua rahvusvaheline keskkonnakohus, et muuta ülemaailmsed keskkonnaalased õigusaktid kohustuslikumaks ja jõustatavamaks, või vähemalt rahvusvaheline asutus, nt vahendajavolitustega ombudsman; |
| --- | --- |

101.

kordab oma ettepanekut luua rahvusvaheline keskkonnakohus, et muuta ülemaailmsed keskkonnaalased õigusaktid kohustuslikumaks ja jõustatavamaks, või vähemalt rahvusvaheline asutus, nt vahendajavolitustega ombudsman;

| 102. | kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama strateegiat erinevate mitmepoolsete keskkonnalepingute sidususe suurendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust koordineeritud lähenemisviisi järele kolme Rio konventsiooni (bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutus ja kõrbestumine) osas, sest need on tihedalt seotud, toimivad samades ökosüsteemides ja käsitlevad üksteisest sõltuvaid küsimusi; |
| --- | --- |

102.

kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama strateegiat erinevate mitmepoolsete keskkonnalepingute sidususe suurendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust koordineeritud lähenemisviisi järele kolme Rio konventsiooni (bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutus ja kõrbestumine) osas, sest need on tihedalt seotud, toimivad samades ökosüsteemides ja käsitlevad üksteisest sõltuvaid küsimusi;

| 103. | rõhutab vajadust kaasata rakendamisprotsessidesse ülemaailmsed, riiklikud ja kohalikud osalejad; |
| --- | --- |

103.

rõhutab vajadust kaasata rakendamisprotsessidesse ülemaailmsed, riiklikud ja kohalikud osalejad;

| 104. | rõhutab vajadust tõhustada rahandus-, majandus-, arengu- ja keskkonnaministrite ja teiste kaasamist säästva arengu poliitikasse; |
| --- | --- |

104.

rõhutab vajadust tõhustada rahandus-, majandus-, arengu- ja keskkonnaministrite ja teiste kaasamist säästva arengu poliitikasse;

| 105. | kutsub Rio+20 tippkohtumist üles jõulisemalt kaasama peamisi sidusrühmi, sealhulgas erasektorit; rõhutab, et olulist osa peavad etendama ärimaailm, kodanikuühiskond ja põlisrahvaste kogukonnad; |
| --- | --- |

105.

kutsub Rio+20 tippkohtumist üles jõulisemalt kaasama peamisi sidusrühmi, sealhulgas erasektorit; rõhutab, et olulist osa peavad etendama ärimaailm, kodanikuühiskond ja põlisrahvaste kogukonnad;

| 106. | rõhutab, kui tähtis, on, et sisuliste tulemuste saamiseks arengumaades ja arenenud riikides teeksid äriringkonnad ja kodanikuühiskond omavahel koostööd; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, kui tähtis, on, et sisuliste tulemuste saamiseks arengumaades ja arenenud riikides teeksid äriringkonnad ja kodanikuühiskond omavahel koostööd;

| 107. | rõhutab kodanike kaasamise tähtsust; nõuab teadlikkuse tõstmist ja paremat teavitamist säästva tarbimise küsimustes, et muuta käitumist ja väärtushinnanguid ja soodustada vastutustundlike otsuste tegemist; |
| --- | --- |

107.

rõhutab kodanike kaasamise tähtsust; nõuab teadlikkuse tõstmist ja paremat teavitamist säästva tarbimise küsimustes, et muuta käitumist ja väärtushinnanguid ja soodustada vastutustundlike otsuste tegemist;

| 108. | rõhutab vajadust meetmete järele, mis aitaksid muuta käitumist säästva tarbimise mudeli suunas; |
| --- | --- |

108.

rõhutab vajadust meetmete järele, mis aitaksid muuta käitumist säästva tarbimise mudeli suunas;

| 109. | toonitab, et kõigil peamistel sidusrühmadel peaks olema täielik, vaba ja õiglane juurdepääs kõigile Rio+20 tippkohtumisega seotud läbirääkimistele, istungitevahelistele ja ettevalmistavatele nõupidamistele; |
| --- | --- |

109.

toonitab, et kõigil peamistel sidusrühmadel peaks olema täielik, vaba ja õiglane juurdepääs kõigile Rio+20 tippkohtumisega seotud läbirääkimistele, istungitevahelistele ja ettevalmistavatele nõupidamistele;

| 110. | arvab, et parlamendi esindajad peaksid olema kõnealuse konverentsi küsimustes aktiivsed; ideaaljuhul peaks Euroopa Parlament olema konverentsiga ametlikult seotud ja talle tuleks anda komisjoni delegatsiooniga võrdväärne staatus või vähemalt samasugune staatus, nagu tal on olnud muudel konverentsidel; |
| --- | --- |

110.

arvab, et parlamendi esindajad peaksid olema kõnealuse konverentsi küsimustes aktiivsed; ideaaljuhul peaks Euroopa Parlament olema konverentsiga ametlikult seotud ja talle tuleks anda komisjoni delegatsiooniga võrdväärne staatus või vähemalt samasugune staatus, nagu tal on olnud muudel konverentsidel;

*

* *

| 111. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

111.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/119

---

Neljapäev, 29. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tulevik

P7_TA(2011)0431

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tuleviku kohta

2013/C 56 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), mille alusel loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), mille alusel loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ (KOM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ (KOM(2011)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni iga-aastaseid aruandeid fondi tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni iga-aastaseid aruandeid fondi tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni korraldatud sidusrühmade konverentse fondi tuleviku teemal, mis toimusid 2011. aasta jaanuaris ja märtsis ning millel osalesid liikmesriikide ja tööturu osapoolte esindajad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni korraldatud sidusrühmade konverentse fondi tuleviku teemal, mis toimusid 2011. aasta jaanuaris ja märtsis ning millel osalesid liikmesriikide ja tööturu osapoolte esindajad,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu kohta, mis on vastu võetud alates 2007. aasta jaanuarist, sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni märkusi vastavate taotluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu kohta, mis on vastu võetud alates 2007. aasta jaanuarist, sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni märkusi vastavate taotluste kohta,

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta (5), sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 25. juuni 2010. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta (5), sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 25. juuni 2010. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (6),

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eritöörühma arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eritöörühma arutelusid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi selleks, et toetada Euroopa Liidus globaliseerumise või finants- ja majanduskriisi tõttu massiliselt koondatud töötajaid ja edendada tööturule taasintegreerumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi selleks, et toetada Euroopa Liidus globaliseerumise või finants- ja majanduskriisi tõttu massiliselt koondatud töötajaid ja edendada tööturule taasintegreerumist;

| B. | arvestades, et valdaval enamikul juhtudest kasutati fondi seoses finants- ja majanduskriisist tingitud koondamistega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valdaval enamikul juhtudest kasutati fondi seoses finants- ja majanduskriisist tingitud koondamistega;

| C. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku pikendada kuni 2013. aasta lõpuni ajutist erandit, mis võimaldab kasutada fondi ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku pikendada kuni 2013. aasta lõpuni ajutist erandit, mis võimaldab kasutada fondi ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamiseks;

| D. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on mõeldud vahendiks, mille abil kiiresti sekkuda massiliste koondamiste korral, et hoida ära pikaajalist töötust keerulistes turutingimustes; arvestades, et fondi kui vahendi algne eesmärk oli leevendada lühikese aja jooksul teravaid ja ettenägematuid probleeme tööturul, mis on põhjustatud suure arvu töötajate vallandamisest konkreetse sektori ja konkreetse piirkonna VKEdes või suurtes ettevõtetes; kordab samas, et Euroopa 2020. aasta strateegia pikaajalisi eesmärke, mis on seotud tööhõive ja tööalase konkurentsivõime suurendamisega, toetab Euroopa Sotsiaalfond; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on mõeldud vahendiks, mille abil kiiresti sekkuda massiliste koondamiste korral, et hoida ära pikaajalist töötust keerulistes turutingimustes; arvestades, et fondi kui vahendi algne eesmärk oli leevendada lühikese aja jooksul teravaid ja ettenägematuid probleeme tööturul, mis on põhjustatud suure arvu töötajate vallandamisest konkreetse sektori ja konkreetse piirkonna VKEdes või suurtes ettevõtetes; kordab samas, et Euroopa 2020. aasta strateegia pikaajalisi eesmärke, mis on seotud tööhõive ja tööalase konkurentsivõime suurendamisega, toetab Euroopa Sotsiaalfond;

| E. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu pikka menetlust peetakse vastava määruse üheks peamiseks puuduseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu pikka menetlust peetakse vastava määruse üheks peamiseks puuduseks;

| F. | arvestades, et mõned liikmesriigid on näinud vaeva, et fondi kasutusele võtta, kuna vastavaid riiklikke vahendeid on raske leida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned liikmesriigid on näinud vaeva, et fondi kasutusele võtta, kuna vastavaid riiklikke vahendeid on raske leida;

| G. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on aidanud katsetada innovaatilisi meetmeid töötajate konkurentsivõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on aidanud katsetada innovaatilisi meetmeid töötajate konkurentsivõime suurendamiseks;

| H. | arvestades, et Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi praegune määrus on osutunud piisavalt paindlikuks, et kohaldada seda erinevates tööturusüsteemides ja kontekstides kogu ELis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi praegune määrus on osutunud piisavalt paindlikuks, et kohaldada seda erinevates tööturusüsteemides ja kontekstides kogu ELis;

| I. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist on rahastatud täiendavaid meetmeid nendele, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, samuti koolituse ja ümberõppe ajaks eraldatud toetusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist on rahastatud täiendavaid meetmeid nendele, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, samuti koolituse ja ümberõppe ajaks eraldatud toetusi;

| 1. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi selleks, et näidata ELi solidaarsust töötajatega, keda puudutavad globaliseerumisest tulenevad massilised koondamised, ning et 2009. aastal laiendati seda majanduse elavdamise kava raames nii, et see kataks ka vallandamisi finants- ja majanduskriisi tõttu; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi selleks, et näidata ELi solidaarsust töötajatega, keda puudutavad globaliseerumisest tulenevad massilised koondamised, ning et 2009. aastal laiendati seda majanduse elavdamise kava raames nii, et see kataks ka vallandamisi finants- ja majanduskriisi tõttu;

| 2. | tunnistab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kui piiratud ulatusega kiire sekkumisvahendi lisandväärtust aktiivsete tööturumeetmete kaasrahastamisel, et aidata töö kaotanutel uuesti tööturule siseneda; rõhutab ka, et edaspidi tuleb keskenduda jätkusuutlikule tööturupoliitikale; julgustab liikmesriike kasutama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et viia ellu ELi eesmärke ja edendada uusi oskusi, kaasa arvatud oskusi, mida läheb vaja uutel, jätkusuutlikel ja keskkonnahoidlikel kvaliteettöökohtadel; |
| --- | --- |

2.

tunnistab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kui piiratud ulatusega kiire sekkumisvahendi lisandväärtust aktiivsete tööturumeetmete kaasrahastamisel, et aidata töö kaotanutel uuesti tööturule siseneda; rõhutab ka, et edaspidi tuleb keskenduda jätkusuutlikule tööturupoliitikale; julgustab liikmesriike kasutama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et viia ellu ELi eesmärke ja edendada uusi oskusi, kaasa arvatud oskusi, mida läheb vaja uutel, jätkusuutlikel ja keskkonnahoidlikel kvaliteettöökohtadel;

| 3. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on suutnud toetada umbes 10 % kõikidest vallandatud töötajatest ELis aastatel 2009–2010, ja märgib, et 40 % 2009. aastal fondi poolt toetatud töötajatest on edukalt uuesti tööturule integreerunud, vaatamata finants- ja majanduskriisi negatiivsele mõjule tööturgudele; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on suutnud toetada umbes 10 % kõikidest vallandatud töötajatest ELis aastatel 2009–2010, ja märgib, et 40 % 2009. aastal fondi poolt toetatud töötajatest on edukalt uuesti tööturule integreerunud, vaatamata finants- ja majanduskriisi negatiivsele mõjule tööturgudele;

| 4. | toetab komisjoni ettepanekut jätkata Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga ka pärast praegust mitmeaastast finantsraamistikku ja palub kiiresti selgitada olukorda seoses põllumajandusettevõtjatega ja tähtajaliste töölepingutega töötajatega; |
| --- | --- |

4.

toetab komisjoni ettepanekut jätkata Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga ka pärast praegust mitmeaastast finantsraamistikku ja palub kiiresti selgitada olukorda seoses põllumajandusettevõtjatega ja tähtajaliste töölepingutega töötajatega;

| 5. | nõuab, et uus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond oleks tihedalt seotud Euroopa restruktureerimise raamistikuga, mis on vajalik ülemineku prognoosimiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et uus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond oleks tihedalt seotud Euroopa restruktureerimise raamistikuga, mis on vajalik ülemineku prognoosimiseks ja suunamiseks;

| 6. | on seisukohal, et uuendatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi suurim lisandväärtus seisneks töötajate koolitamise ja ümberõppe tõhusas toetamises, et integreerida neid uuesti tööle tööturu keerulistes olukordades, mille põhjuseks on ettevõtete või sektorite ettenägematu ümberstruktureerimine, mis toob kaasa või süvendab oskuste mittevastavust vajadustele; rõhutab, et niisugune vahend oleks väärtuslik täiendus Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavatele meetmetele, mis on suunatud peamiselt ülemaailmsete probleemidega toimetulekule ja jätkusuutlikule majanduskasvule; toonitab lisaks, et see vahend tagaks ühelt poolt ELi solidaarsuse ümberstruktureerimise tõttu kannatanud töötajatega ja teiselt poolt oleks selle vahendi õigeaegne, eesmärgipärane ja kohandatud sekkumine kasulik kõikidele liikmesriikidele, et hoida ära pikaajalist töötust; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et uuendatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi suurim lisandväärtus seisneks töötajate koolitamise ja ümberõppe tõhusas toetamises, et integreerida neid uuesti tööle tööturu keerulistes olukordades, mille põhjuseks on ettevõtete või sektorite ettenägematu ümberstruktureerimine, mis toob kaasa või süvendab oskuste mittevastavust vajadustele; rõhutab, et niisugune vahend oleks väärtuslik täiendus Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavatele meetmetele, mis on suunatud peamiselt ülemaailmsete probleemidega toimetulekule ja jätkusuutlikule majanduskasvule; toonitab lisaks, et see vahend tagaks ühelt poolt ELi solidaarsuse ümberstruktureerimise tõttu kannatanud töötajatega ja teiselt poolt oleks selle vahendi õigeaegne, eesmärgipärane ja kohandatud sekkumine kasulik kõikidele liikmesriikidele, et hoida ära pikaajalist töötust;

| 7. | on seisukohal, et kõige tähtsam edasine ülesanne on võtta kasutusele kiirem menetlus sekkumiseks, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi saaks kasutada tõhusamalt ja kiiremini; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kõige tähtsam edasine ülesanne on võtta kasutusele kiirem menetlus sekkumiseks, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi saaks kasutada tõhusamalt ja kiiremini;

| 8. | võtab arvesse komisjoni püüdlusi pakkuda toimivaid lahendusi taotlemise ja kasutuselevõtu menetluse lühendamiseks nii, et taotluse esitamisest vahendite ülekandmiseni asjaomasele liikmesriigile kuluks maksimaalselt kuus kuud, järgides fondi jaoks sätestatud õigus- ja eelarvemenetlusi; märgib siiski, et nelja aasta jooksul, mil Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on tegutsenud, ei ole saavutatud edu, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid selle tegutsemise kiiremaks, võttes selle reguleerimisalas olevaid meetmeid kiiremini, kahjustamata neid liikmesriike, kellel on eelarvega raskusi; |
| --- | --- |

8.

võtab arvesse komisjoni püüdlusi pakkuda toimivaid lahendusi taotlemise ja kasutuselevõtu menetluse lühendamiseks nii, et taotluse esitamisest vahendite ülekandmiseni asjaomasele liikmesriigile kuluks maksimaalselt kuus kuud, järgides fondi jaoks sätestatud õigus- ja eelarvemenetlusi; märgib siiski, et nelja aasta jooksul, mil Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on tegutsenud, ei ole saavutatud edu, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid selle tegutsemise kiiremaks, võttes selle reguleerimisalas olevaid meetmeid kiiremini, kahjustamata neid liikmesriike, kellel on eelarvega raskusi;

| 9. | nõuab tungivalt, et tulevane Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond keskenduks tugevalt innovatsioonile, järgides Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, ja palub komisjonil esitada ettepanekuid, et fondi võiks rakendada ka märkimisväärse töökohtade kaotuse korral kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi kriisi tõttu; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et tulevane Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond keskenduks tugevalt innovatsioonile, järgides Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, ja palub komisjonil esitada ettepanekuid, et fondi võiks rakendada ka märkimisväärse töökohtade kaotuse korral kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi kriisi tõttu;

| 10. | rõhutab, et komisjon peab tagama, et vastuvõetud meetmed oleksid selged ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega, ning kasutama osa oma tehnilise abi eelarvest selleks, et edendada ja levitada liikmesriikide parimaid tavasid ja vastastikust õppimist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et komisjon peab tagama, et vastuvõetud meetmed oleksid selged ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega, ning kasutama osa oma tehnilise abi eelarvest selleks, et edendada ja levitada liikmesriikide parimaid tavasid ja vastastikust õppimist;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi sekkumine oleks kooskõlas ettevõtetele ja sektoritele suunatud tegevusega ELi konkurentsieeskirjade ja tööstuspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi sekkumine oleks kooskõlas ettevõtetele ja sektoritele suunatud tegevusega ELi konkurentsieeskirjade ja tööstuspoliitika valdkonnas;

| 12. | nõuab tulevase Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse täiendamist, tagamaks, et fond ei tekitaks rahvusvahelistele ettevõtetele moraalset ohtu; |
| --- | --- |

12.

nõuab tulevase Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse täiendamist, tagamaks, et fond ei tekitaks rahvusvahelistele ettevõtetele moraalset ohtu;

| 13. | rõhutab, et tööturu osapooled ja kohalikud asutused tuleks ulatuslikult kaasata taotluste esitamise menetlusse ja eelkõige kooskõlastatud meetmepaketi väljatöötamisse; kordab, et tööturu osapooled peaksid osalema rakendamise järelevalves ja töötajate jaoks saadavate tulemuste hindamises; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tööturu osapooled ja kohalikud asutused tuleks ulatuslikult kaasata taotluste esitamise menetlusse ja eelkõige kooskõlastatud meetmepaketi väljatöötamisse; kordab, et tööturu osapooled peaksid osalema rakendamise järelevalves ja töötajate jaoks saadavate tulemuste hindamises;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi tagada, et puhaskasumit teenivad rahvusvahelised ettevõtted ei kasutaks kaudselt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et vähendada kulusid, mida toob kaasa ümberstruktureerimine sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, ja oma kohustustest kõrvale hoida; kutsub komisjoni üles looma muutuste ja ümberstruktureerimise ennetamiseks ja juhtimiseks ELi raamistikku, milles nendele ettevõtetele on pandud rahaline vastutus töötajatele uute töökohtade leidmisega seotud meetmete eest; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalusi tagada, et puhaskasumit teenivad rahvusvahelised ettevõtted ei kasutaks kaudselt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et vähendada kulusid, mida toob kaasa ümberstruktureerimine sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, ja oma kohustustest kõrvale hoida; kutsub komisjoni üles looma muutuste ja ümberstruktureerimise ennetamiseks ja juhtimiseks ELi raamistikku, milles nendele ettevõtetele on pandud rahaline vastutus töötajatele uute töökohtade leidmisega seotud meetmete eest;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks välja, miks ei ole mõned liikmesriigid veel Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutanud, ehkki neis riikides on toimunud massilisi koondamisi, ja pakuks asjakohaseid lahendusi, tagamaks, et fondi vahendeid jaotataks kooskõlas Euroopa Liidu eesmärgiga edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide vahelist solidaarsust (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3); |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks välja, miks ei ole mõned liikmesriigid veel Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutanud, ehkki neis riikides on toimunud massilisi koondamisi, ja pakuks asjakohaseid lahendusi, tagamaks, et fondi vahendeid jaotataks kooskõlas Euroopa Liidu eesmärgiga edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide vahelist solidaarsust (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3);

| 16. | rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist tuleks jätkuvalt rahastada ainult neid aktiivseid tööturumeetmeid, mis on täienduseks riigi seadustega massiliste koondamiste puhuks ette nähtud meetmetele; teeb lisaks ettepaneku, et edaspidi kaasneksid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist eraldatud toetustega alati ka koolituse või ümberõppe meetmed, mida samuti rahastatakse sellest fondist, ning need ei tohiks asendada liikmesriigi või ühenduse õiguse alusel või kollektiivlepingute alusel makstavaid toetusi; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist tuleks jätkuvalt rahastada ainult neid aktiivseid tööturumeetmeid, mis on täienduseks riigi seadustega massiliste koondamiste puhuks ette nähtud meetmetele; teeb lisaks ettepaneku, et edaspidi kaasneksid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist eraldatud toetustega alati ka koolituse või ümberõppe meetmed, mida samuti rahastatakse sellest fondist, ning need ei tohiks asendada liikmesriigi või ühenduse õiguse alusel või kollektiivlepingute alusel makstavaid toetusi;

| 17. | palub komisjonil uurida võimalust viia Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaasrahastamise määr vastavusse struktuurifondidele kohaldatava määraga asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil uurida võimalust viia Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaasrahastamise määr vastavusse struktuurifondidele kohaldatava määraga asjaomases liikmesriigis;

| 18. | nõuab, et taotlustes oleks esitatud teave kaasrahastamise allikate kohta; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et taotlustes oleks esitatud teave kaasrahastamise allikate kohta;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks rakendamist hoolikamalt, tagamaks, et meetmete tulemused oleksid võrdselt kasulikud kõikidele töötajatele, ning koostaks parimate tavade ja eeskujude andmebaasi; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks rakendamist hoolikamalt, tagamaks, et meetmete tulemused oleksid võrdselt kasulikud kõikidele töötajatele, ning koostaks parimate tavade ja eeskujude andmebaasi;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.

(4)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0303.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/122

---

Neljapäev, 29. september 2011Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamine

P7_TA(2011)0432

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamise kohta

2013/C 56 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikes 5 on sätestatud järgmist: „Et luua raamistikku, milles Euroopa noored saaksid liidu humanitaarabioperatsioonidele ühiselt kaasa aidata, asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikes 5 on sätestatud järgmist: „Et luua raamistikku, milles Euroopa noored saaksid liidu humanitaarabioperatsioonidele ühiselt kaasa aidata, asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus”;

| B. | arvestades, et komisjon andis 23. novembril 2010 välja teatise „ELi kodanike solidaarsuse väljendamine vabatahtliku tegevuse kaudu: esmased tähelepanekud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kohta”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon andis 23. novembril 2010 välja teatise „ELi kodanike solidaarsuse väljendamine vabatahtliku tegevuse kaudu: esmased tähelepanekud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kohta”;

| C. | arvestades, et 2011. aasta on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2011. aasta on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta,

| 1. | kinnitab, et humanitaarabi andmine on Euroopa väärtuse – solidaarsuse – sügav väljendus; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et humanitaarabi andmine on Euroopa väärtuse – solidaarsuse – sügav väljendus;

| 2. | rõhutab, et pikaajaline Euroopa vabatahtliku tegevuse traditsioon on meie ühise Euroopa identiteedi asendamatu osa; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et pikaajaline Euroopa vabatahtliku tegevuse traditsioon on meie ühise Euroopa identiteedi asendamatu osa;

| 3. | rõhutab, et EVHAC toob Euroopa kodanikele lisaväärtust, julgustades neid aktiivselt osalema ning panustades sidusamasse ühiskonda; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et EVHAC toob Euroopa kodanikele lisaväärtust, julgustades neid aktiivselt osalema ning panustades sidusamasse ühiskonda;

| 4. | kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles töötama välja korpuse põhikirja ja töökorra toimimiseks katastroofile reageerimise korral ning tegema tööd korpuse viivitamatuks asutamiseks; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles töötama välja korpuse põhikirja ja töökorra toimimiseks katastroofile reageerimise korral ning tegema tööd korpuse viivitamatuks asutamiseks;

| 5. | on arvamusel, et vabatahtliku teenistuse põhielemendid peaksid olema vabatahtlike leidmine, valimine, koolitamine ja lähetamine; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et vabatahtliku teenistuse põhielemendid peaksid olema vabatahtlike leidmine, valimine, koolitamine ja lähetamine;

| 6. | toonitab, et vabatahtlik teenistus peaks olema nõudluse- ja vajadusepõhine ning olulisim peab olema turvalisus; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et vabatahtlik teenistus peaks olema nõudluse- ja vajadusepõhine ning olulisim peab olema turvalisus;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 29. septembril 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)09-29(ANN1)).

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/123

---

Neljapäev, 29. september 2011Tsiviilisikutest sõjainvaliidid

P7_TA(2011)0433

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta deklaratsioon tsiviilisikutest sõjainvaliidide kohta

2013/C 56 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2009. aasta detsembris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2009. aasta detsembris;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on pikka aega edendanud ülemaailmset rahu ja maamiinide kasutamise vältimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on pikka aega edendanud ülemaailmset rahu ja maamiinide kasutamise vältimist;

| B. | arvestades, et tsiviilisikutest sõjainvaliidid, maamiinide ja muu järele jäänud relvastuse ohvrid ning terrorismiohvrid liikmesriikides ja kandidaatriikides seisavad vastamisi pidevate tervishoiualaste ja sotsiaalmajanduslike raskustega, mida tuleb käsitleda igakülgselt ja kooskõlastatult, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tsiviilisikutest sõjainvaliidid, maamiinide ja muu järele jäänud relvastuse ohvrid ning terrorismiohvrid liikmesriikides ja kandidaatriikides seisavad vastamisi pidevate tervishoiualaste ja sotsiaalmajanduslike raskustega, mida tuleb käsitleda igakülgselt ja kooskõlastatult,

| 1. | on arvamusel, et Euroopa peaks olema ülejäänud maailmale eeskujuks, tunnustades ja arvestades terrorismirünnakute ohvrite ja tsiviilisikutest sõjainvaliidide pikaajalisi vajadusi ning andes neile eristaatuse; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et Euroopa peaks olema ülejäänud maailmale eeskujuks, tunnustades ja arvestades terrorismirünnakute ohvrite ja tsiviilisikutest sõjainvaliidide pikaajalisi vajadusi ning andes neile eristaatuse;

| 2. | kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada ELis tsiviilisikutest sõjainvaliidide ja terrorismiohvrite pidevate ravialaste ja ühiskondlike vajaduste rahuldamine ilma diskrimineerimata, eesmärgiga aidata sellistel inimestel oma tavalises keskkonnas väärikat elu elada; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada ELis tsiviilisikutest sõjainvaliidide ja terrorismiohvrite pidevate ravialaste ja ühiskondlike vajaduste rahuldamine ilma diskrimineerimata, eesmärgiga aidata sellistel inimestel oma tavalises keskkonnas väärikat elu elada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 29. septembril 2011. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2011)09-29(ANN2)).

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 27. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/124 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/124

---

Teisipäev, 27. september 2011ELi ja Palestiina vaheline põllumajandus- ja kalandustoodete kaubandus ***

P7_TA(2011)0396

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut) sõlmimise kohta (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

2013/C 56 E/18

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07770/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07770/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut) (07769/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut) (07769/2011);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0100/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0100/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0300/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0300/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/125

---

Teisipäev, 27. september 2011ELi ja Mehhiko vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0397

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mehhiko Ühendriikide vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

2013/C 56 E/19

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05735/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05735/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mehhiko Ühendriikide vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu eelnõu (07158/2/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mehhiko Ühendriikide vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu eelnõu (07158/2/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõikele 8 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0067/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõikele 8 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0067/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0298/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0298/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mehhiko Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mehhiko Ühendriikide valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/125

---

Teisipäev, 27. september 2011ELi ja Cabo Verde kalandusalane partnerlusleping ***

P7_TA(2011)0398

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

2013/C 56 E/20

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09793/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09793/2011);

| — | võttes arvesse uue protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (09791/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue protokolli projekti, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (09791/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0228/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0299/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0299/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu protokolli sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjonil hõlbustada parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule uue protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle uuendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, seadmata nimetatud dokumendi kättesaadavusele asjatuid piiranguid; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjonil hõlbustada parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule uue protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle uuendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, seadmata nimetatud dokumendi kättesaadavusele asjatuid piiranguid;

| 3. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles oma vastavate volituste raames parlamenti viivitamata ja täielikult teavitama uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles oma vastavate volituste raames parlamenti viivitamata ja täielikult teavitama uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cabo Verde Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/126

---

Teisipäev, 27. september 2011ELi ja USA tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitlev koostöömemorandum ***

P7_TA(2011)0399

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 sõlmimise kohta (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

2013/C 56 E/21

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09390/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09390/2011),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist koostöömemorandumit NAT-I-9406 (06458/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist koostöömemorandumit NAT-I-9406 (06458/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 7 (C7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 7 (C7-0141/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0301/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0301/2011),

| 1. | annab nõusoleku koostöömemorandumi sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku koostöömemorandumi sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/127

---

Teisipäev, 27. september 2011Euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu euroala liikmesriikide vahel käsitleva määruse kohaldamisala laiendamine ***

P7_TA(2011)0400

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) kohaldamisala laiendamist (17787/2010– C7-0025/2011 – 2010/0206(APP))

2013/C 56 E/22

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (17787/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (17787/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7–0025/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7–0025/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust (A7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust (A7-0077/2011),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/127

---

Teisipäev, 27. september 2011Euro sularaha professionaalne piiriülene maanteevedu euroala liikmesriikide vahel ***I

P7_TA(2011)0405

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

2013/C 56 E/23

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0377); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0377);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 133, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0186/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 133, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0186/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 5. oktoobri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0076/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 278, 15.10.2010, lk 1.

---

Teisipäev, 27. september 2011P7_TC1-COD(2010)0204

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1214/2011) lõplikule kujule.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/128 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/128

---

Teisipäev, 27. september 2011Kahesuguse kasutusega kaubad ja tehnoloogia ***I

P7_TA(2011)0406

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2013/C 56 E/24

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0854); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0854);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0062/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0062/2010);

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud)) artiklit 27, mille kohaselt on määrus (EÜ) nr 1334/2000 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks) tunnistatud kehtetuks alates 27. augustist 2009; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud)) artiklit 27, mille kohaselt on määrus (EÜ) nr 1334/2000 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks) tunnistatud kehtetuks alates 27. augustist 2009;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. juuli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. juuli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0028/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0028/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 5. aprillil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0125).

---

Teisipäev, 27. september 2011P7_TC1-COD(2008)0249

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1232/2011) lõplikule kujule.)

---

Teisipäev, 27. september 2011LISA

Komisjoni avaldus:

Komisjon kavatseb käesoleva määruse läbi vaadata hiljemalt 31. detsembriks 2013, eelkõige selles osas, mis on seotud hinnangu andmisega võimalusele kehtestada üldine eksportluba väikese väärtusega kaubasaadetistele.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus väikese väärtusega kaubasaadetiste kohta:

Käesolev määrus ei mõjuta väikese väärtusega kaubasaadetiste üldisi riiklikke eksportlubasid,mille liikmesriigid on väljastanud vastavalt määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 9 lõikele 4.

---

Kolmapäev, 28. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/130

---

Kolmapäev, 28. september 2011Paranduseelarve projekt nr 4/2011: omavahendid ning rände- ja põgenikevood

P7_TA(2011)0414

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta, III jagu – Komisjon (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

2013/C 56 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juunil 2011. aastal esitatud 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4/2011 (KOM(2011)0375), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juunil 2011. aastal esitatud 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4/2011 (KOM(2011)0375),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. septembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta (13990/2011 – C7-0243/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. septembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta (13990/2011 – C7-0243/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0312/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0312/2011),

| A. | arvestades, et 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projektil nr 4/2011 on kaks eesmärki: alamrubriigi 3a assigneeringute suurendamine ja traditsiooniliste omavahendite prognoosi ajakohastamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projektil nr 4/2011 on kaks eesmärki: alamrubriigi 3a assigneeringute suurendamine ja traditsiooniliste omavahendite prognoosi ajakohastamine;

| B. | arvestades, et rände- ja pagulasvoogude juhtimise (Frontexi, Välispiirifondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulasfondi kaudu) jaoks ette nähtud kulukohustuste assigneeringute suurendamine peaaegu 41,1 miljoni euro võrra on osa ELi tegevusest, et ulatuslikult reageerida Vahemere lõunapiirkonna riikides asetleidvatele poliitilistele arengutele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rände- ja pagulasvoogude juhtimise (Frontexi, Välispiirifondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulasfondi kaudu) jaoks ette nähtud kulukohustuste assigneeringute suurendamine peaaegu 41,1 miljoni euro võrra on osa ELi tegevusest, et ulatuslikult reageerida Vahemere lõunapiirkonna riikides asetleidvatele poliitilistele arengutele;

| C. | arvestades, et kulukohustuste assigneeringute suurendamine on esitatud netosummas ja see on kooskõlas põhimõttega „uued assigneeringud uute ülesannete jaoks”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kulukohustuste assigneeringute suurendamine on esitatud netosummas ja see on kooskõlas põhimõttega „uued assigneeringud uute ülesannete jaoks”;

| D. | arvestades, et kavandatav maksete assigneeringute samaaegne suurendamine 43,9 miljoni euro võrra muutub võimalikuks seeläbi, et eelarverealt „Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid – Energiavõrgud” on makseid tehtud ettenähtust vähem ja asjaomased assigneeringud paigutatakse ümber; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kavandatav maksete assigneeringute samaaegne suurendamine 43,9 miljoni euro võrra muutub võimalikuks seeläbi, et eelarverealt „Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid – Energiavõrgud” on makseid tehtud ettenähtust vähem ja asjaomased assigneeringud paigutatakse ümber;

| E. | arvestades, et eespool nimetatud eelarverealt teostamata jäetud maksed kasutatakse ära paranduseelarve nr 2/2011 ja paranduseelarve projekti nr 4/2011 vastuvõtmisega ning mitmete ülekannete tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eespool nimetatud eelarverealt teostamata jäetud maksed kasutatakse ära paranduseelarve nr 2/2011 ja paranduseelarve projekti nr 4/2011 vastuvõtmisega ning mitmete ülekannete tõttu;

| F. | arvestades, et kõik võimalikud eelseisvad nõuded 2011. aasta maksete tegemiseks tuleks esitada nii, et võetakse arvesse mõlema eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks kiidetud ühisdeklaratsiooni maksete assigneeringute kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik võimalikud eelseisvad nõuded 2011. aasta maksete tegemiseks tuleks esitada nii, et võetakse arvesse mõlema eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks kiidetud ühisdeklaratsiooni maksete assigneeringute kohta;

| 1. | võtab paranduseelarve projekti nr 4/2011 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab paranduseelarve projekti nr 4/2011 teadmiseks;

| 2. | võtab väga üllatunult teadmiseks omavahel vastuolus olevad nõukogu seisukohad, millega kiideti heaks mitme alamrubriigis 3a sisalduva programmi assigneeringute suurendamine paranduseelarve projektis nr 4/2011, kuid samade programmide osas ollakse vastupidisel seisukohal eelarveaasta 2012 puhul, mil assigneeringuid kärbitakse; |
| --- | --- |

2.

võtab väga üllatunult teadmiseks omavahel vastuolus olevad nõukogu seisukohad, millega kiideti heaks mitme alamrubriigis 3a sisalduva programmi assigneeringute suurendamine paranduseelarve projektis nr 4/2011, kuid samade programmide osas ollakse vastupidisel seisukohal eelarveaasta 2012 puhul, mil assigneeringuid kärbitakse;

| 3. | tuletab sellega seoses meelde, et liidu vahenditega seotud kulukohustuste järjepidevus ja järjekindlus on eeltingimusteks tõhusale ja optimeeritud rahakasutusele, mille nimel pingelise ja piiratud eelarve kontekstis väga pingutatakse; |
| --- | --- |

3.

tuletab sellega seoses meelde, et liidu vahenditega seotud kulukohustuste järjepidevus ja järjekindlus on eeltingimusteks tõhusale ja optimeeritud rahakasutusele, mille nimel pingelise ja piiratud eelarve kontekstis väga pingutatakse;

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2011 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2011 kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2011 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 68, 15.3.2011.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/131 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/131

---

Kolmapäev, 28. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani)

P7_TA(2011)0415

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani) (COM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

2013/C 56 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0421 – C7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0421 – C7-0194/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”);

| — | võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0309/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0309/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 813 töötaja koondamisega (abi taotletakse 325-le töötajale) kuues ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine) alal Taani NUTS II tasandi Kesk-Jüütimaa piirkonnas (Midtjylland, DK04); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 813 töötaja koondamisega (abi taotletakse 325-le töötajale) kuues ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine) alal Taani NUTS II tasandi Kesk-Jüütimaa piirkonnas (Midtjylland, DK04);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate, eelkõige haavatavamate ja vähim kvalifitseeritud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab rolli, mis võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil koondatud töötajate, eelkõige haavatavamate ja vähim kvalifitseeritud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 peaks fond toetama koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist saadava abiga saab kaasrahastada ainult aktiivseid tööturu meetmeid, mis tagavad pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 peaks fond toetama koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist saadava abiga saab kaasrahastada ainult aktiivseid tööturu meetmeid, mis tagavad pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 esmakordselt kantud 47 608 950 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 esmakordselt kantud 47 608 950 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Taani)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/725/EL.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/133

---

Kolmapäev, 28. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa

P7_TA(2011)0416

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa) (COM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

2013/C 56 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0447 – C7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0447 – C7-0209/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ettenähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ettenähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0311/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Saksamaa on taotlenud abi seoses 778 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 5 ettevõttes, mis tegutsevad Saksamaal NUTS II tasandi piirkondades Arnsberg (DEA5) ja Düsseldorf (DEA1); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksamaa on taotlenud abi seoses 778 töötaja koondamisega (kõigi nende puhul taotletakse abi) NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 5 ettevõttes, mis tegutsevad Saksamaal NUTS II tasandi piirkondades Arnsberg (DEA5) ja Düsseldorf (DEA1);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 peaks fond toetama koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; fondist rahastatavad meetmed peaksid tagama pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 peaks fond toetama koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; fondist rahastatavad meetmed peaksid tagama pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 esmakordselt kantud 47 608 950 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 esmakordselt kantud 47 608 950 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/724/EL.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/135

---

Kolmapäev, 28. september 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde/Portugal

P7_TA(2011)0417

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal) (COM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

2013/C 56 E/28

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0491 – C7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0491 – C7-0222/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0310/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0310/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigus- ja eelarvealased normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigus- ja eelarvealased normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Portugal on taotlenud abi seoses 974 töötaja koondamisega (kellest abi taotletakse 680 töötaja puhul) ühes ettevõttes, mis asub peamiselt Santa Maria Da Feira omavalitsusüksuses ja kus toimunud koondamised mõjutasid ka kõrvalasuvat Ovari omavalitsusüksust; mõlemad omavalitsusüksused asetsevad Portugali kahes NUTS II piirkonnas: Norte ja Centro; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Portugal on taotlenud abi seoses 974 töötaja koondamisega (kellest abi taotletakse 680 töötaja puhul) ühes ettevõttes, mis asub peamiselt Santa Maria Da Feira omavalitsusüksuses ja kus toimunud koondamised mõjutasid ka kõrvalasuvat Ovari omavalitsusüksust; mõlemad omavalitsusüksused asetsevad Portugali kahes NUTS II piirkonnas: Norte ja Centro;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha töötajatele, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud, ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist rahastatavad meetmed peaksid tagama pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist rahastatavad meetmed peaksid tagama pikaajalise tööhõive; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, nagu on juhtunud varemalt, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarverida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarverida 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2011/726/EL.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/137 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/137

---

Kolmapäev, 28. september 2011Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Argentina leping) ***

P7_TA(2011)0418

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Argentina Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

2013/C 56 E/29

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06609/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06609/2011);

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Argentina Vabariigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06610/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Argentina Vabariigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06610/2011);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a v (C7-0104/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a v (C7-0104/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0297/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0297/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Argentina Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Argentina Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/138 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/138

---

Kolmapäev, 28. september 2011Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Austraalia leping) ***

P7_TA(2011)0419

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

2013/C 56 E/30

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06603/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06603/2011),

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06604/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06604/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0144/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0144/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0296/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0296/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/139

---

Kolmapäev, 28. september 2011Kontsessioonide muutmine Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (ELi ja Uus-Meremaa leping) ***

P7_TA(2011)0420

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

2013/C 56 E/31

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06536/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06536/2011),

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06537/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (06537/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0106/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0106/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0295/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0295/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/139

---

Kolmapäev, 28. september 2011Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine ***I

P7_TA(2011)0421

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

2013/C 56 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0526); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0526);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0300/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0300/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0178/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0178/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 23. juunil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0291).

---

Kolmapäev, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0280

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1175/2011) lõplikule kujule.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/140 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/140

---

Kolmapäev, 28. september 2011Eelarvejärelevalve euroalal ***I

P7_TA(2011)0422

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

2013/C 56 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0524); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0524);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 121 ja 126, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0298/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 121 ja 126, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0298/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0180/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0180/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3);

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 46.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 23. juunil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0290).

---

Kolmapäev, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0278

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1173/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon kavatseb esitada enne 2011. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühise süsteemi kehtestamise kohta Euroopa riigivõlakirjade (euroväärtpaberite) emiteerimiseks solidaarvastutuse alusel kooskõlas eelarvejärelevalve jõustamist euroalal käsitleva määruse artikli 13 lõikega 4. Euroväärtpaberite eesmärk on tugevdada eelarvedistsipliini ja suurendada euroala stabiilsust turgude kaudu, ning ühtlasi likviidsuse suurenemist ära kasutades kindlustada, et kõrgeimate krediidistandarditega liikmesriigid ei kannataks intressimäärade tõusu tõttu. Vajadusel lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu esimest, artikli 13 kohaselt koostatud aruannet määruse kohaldamise koha, kavatseb komisjon vaadata läbi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile ja Euroopa finantsstabiilsusvahendile järgnevate võimalike mehhanismide toimimise aruandeperioodil. Läbivaatamise käigus hinnatakse mehhanismi panust finantsstabiilsuse säilitamisesse euroalal tervikuna, liikmesriikide eelarvedistsipliini tugevdamisesse ning majanduse juhtimise ja kooskõlastamise parandamisesse ELi tasandil. Aruandes hinnatakse samuti nimetatud mehhanismi juhtimise institutsioonilise korralduse tõhusust ja võimalikku kasu eri institutsiooniliste korralduste tõhususe, tulemuslikkuse ja aruandluse seisukohast.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/142

---

Kolmapäev, 28. september 2011Euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavad täitemeetmed ***I

P7_TA(2011)0423

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

2013/C 56 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010) 0525); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010) 0525);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 121 lõiget 6 ja artiklit 136, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0299/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 121 lõiget 6 ja artiklit 136, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0299/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0182/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0182/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 53.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 23. juunil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0292).

---

Kolmapäev, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0279

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1174/2011) lõplikule kujule.)

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/143 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/143

---

Kolmapäev, 28. september 2011Makromajanduse tasakaalunihete ennetamine ja korrigeerimine ***I

P7_TA(2011)0424

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0527); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0527);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0301/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 121 lõiget 6, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0301/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0183/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0183/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 53.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 23. juunil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0287).

---

Kolmapäev, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0281

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1176/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon tervitab makromajanduse tasakaalunihete ennetamist ja korrigeerimist käsitleva määruse vastuvõtmist. Määruses tunnistatakse, et poliitikaalaste väljakutsete olemus, tähtsus ja pakilisus on olenevalt asjaomastest liikmesriikidest väga erinevad ning et arvestades haavatavust ja nõutava kohandamise ulatust, on vaja poliitikaalaseid meetmeid iseäranis kiiresti võtta liikmesriikides, kus jooksevkonto puudujääk on püsivalt suur ja konkurentsivõime on märkimisväärselt langenud. Määruses tunnistatakse samuti, et suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriikide poliitika peaks olema suunatud selliste meetmete kindlaksmääramisele ja rakendamisele, mis aitavad suurendada sisenõudlust ja majanduskasvu potentsiaali. Komisjon järgib määruse rakendamisel täielikult nimetatud lähenemisviisi ning tagab, et makromajandusliku seire käigus eristatakse asjakohaselt jooksevkonto puudujäägi ja ülejäägiga riike selles osas, mis puudutab poliitikaalaste reageeringute kiireloomulisust ja vajaminevate parandusmeetmete laadi.

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/144 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/144

---

Kolmapäev, 28. september 2011Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamine *

P7_TA(2011)0425

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

2013/C 56 E/36

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2010)0522); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2010)0522);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0396/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0396/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0179/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0179/2011),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks (2); |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks (2);

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 23. juunil 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0288).

---

Kolmapäev, 28. september 2011P7_TC1-CNS(2010)0276

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 28. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõike 14 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt
  Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping)
  sätestatule peaks liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ELis tähendama seda, et järgitakse stabiilsete hindade, riigi rahanduse ja rahanduslike tingimuste usaldusväärsuse ning tasakaalustatud maksebilansi juhtpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt
  Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping)
  sätestatule peaks liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ELis tähendama seda, et järgitakse stabiilsete hindade, riigi rahanduse ja rahanduslike tingimuste usaldusväärsuse ning tasakaalustatud maksebilansi juhtpõhimõtteid.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt koosnes algselt nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3), nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4) ning Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (5). Määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 muudeti 2005. aastal vastavalt määrustega (EÜ) nr 1055/2005 ja (EÜ) nr 1056/2005. Lisaks võeti vastu nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruanne stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt koosnes algselt nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (3), nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4) ning Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (5). Määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 muudeti 2005. aastal vastavalt määrustega (EÜ) nr 1055/2005 ja (EÜ) nr 1056/2005. Lisaks võeti vastu nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruanne stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamise kohta.

| (3) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus
  ja jätkusuutlikkus
  , mis tagab hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu, mille aluseks on finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus
  ja jätkusuutlikkus
  , mis tagab hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu, mille aluseks on finantsstabiilsus.

| (4) | Ühist majandusliku juhtimise raamistikku
  on vaja
  tõhustada, sealhulgas
  täiustada
  järelevalvet eelarve üle, arvestades ELi liikmesriikide majanduselu suurt integreeritust, seda eelkõige euroalal. |
| --- | --- |

(4)

Ühist majandusliku juhtimise raamistikku
  on vaja
  tõhustada, sealhulgas
  täiustada
  järelevalvet eelarve üle, arvestades ELi liikmesriikide majanduselu suurt integreeritust, seda eelkõige euroalal.

| (4a) | Parandatud majanduse juhtimise raamistiku aluseks peaksid olema mitu üksteisega seotud ja sidusat püsiva majanduskasvu ja tööhõive poliitikavaldkonda, eelkõige ELi majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia, milles pööratakse eritähelepanu siseturu arendamisele ja tugevdamisele, rahvusvahelise kaubanduse ja konkurentsivõime edendamisele, valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi ennetamise ja korrigeerimise tõhusale raamistikule (stabiilsuse ja kasvu pakt), makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise toimivale raamistikule, liikmesriikide eelarveraamistiku minimaalsetele nõuetele, tõhusamale finantsturgude reguleerimisele ja järelevalvele, sealhulgas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teostatavale makrotasandi usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvele. |
| --- | --- |

(4a)

Parandatud majanduse juhtimise raamistiku aluseks peaksid olema mitu üksteisega seotud ja sidusat püsiva majanduskasvu ja tööhõive poliitikavaldkonda, eelkõige ELi majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia, milles pööratakse eritähelepanu siseturu arendamisele ja tugevdamisele, rahvusvahelise kaubanduse ja konkurentsivõime edendamisele, valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi ennetamise ja korrigeerimise tõhusale raamistikule (stabiilsuse ja kasvu pakt), makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise toimivale raamistikule, liikmesriikide eelarveraamistiku minimaalsetele nõuetele, tõhusamale finantsturgude reguleerimisele ja järelevalvele, sealhulgas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teostatavale makrotasandi usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvele.

| (4b) | Dünaamilise ühtse turu saavutamist ja säilitamist tuleks käsitada majandus- ja rahaliidu nõuetekohase ja tõrgeteta toimimise ühe osana. |
| --- | --- |

(4b)

Dünaamilise ühtse turu saavutamist ja säilitamist tuleks käsitada majandus- ja rahaliidu nõuetekohase ja tõrgeteta toimimise ühe osana.

| (4c) | Stabiilsuse ja kasvu pakt ning terviklik majanduse juhtimise raamistik peaksid täiendama ja toetama ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiat. Eri tegevusvaldkondade vaheliste seostega ei tohiks kaasneda erandite tegemine stabiilsuse ja kasvu pakti sätetest. |
| --- | --- |

(4c)

Stabiilsuse ja kasvu pakt ning terviklik majanduse juhtimise raamistik peaksid täiendama ja toetama ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiat. Eri tegevusvaldkondade vaheliste seostega ei tohiks kaasneda erandite tegemine stabiilsuse ja kasvu pakti sätetest.

| (4d) | Majanduse juhtimise tõhustamine peaks hõlmama Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedamat ja õigeaegsemat kaasamist. Teadmises, et Euroopa Parlamendi partnerid selle dialoogis on Euroopa institutsioonid ja nende esindajad, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon pakkuda liikmesriigile, kellele on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohane nõukogu otsus, artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, artikli 126 lõike 9 kohane teatis või artikli 126 lõike 11 kohane otsus, võimalust osaleda arvamuste vahetuses. Liikmesriikide osavõtt o n vabatahtlik. |
| --- | --- |

(4d)

Majanduse juhtimise tõhustamine peaks hõlmama Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedamat ja õigeaegsemat kaasamist. Teadmises, et Euroopa Parlamendi partnerid selle dialoogis on Euroopa institutsioonid ja nende esindajad, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon pakkuda liikmesriigile, kellele on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohane nõukogu otsus, artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, artikli 126 lõike 9 kohane teatis või artikli 126 lõike 11 kohane otsus, võimalust osaleda arvamuste vahetuses. Liikmesriikide osavõtt o n vabatahtlik.

| (4e) | Majandus- ja rahaliidu toimimise esimesel kümnendil saadud kogemused ja tehtud vead näitavad, et ELi majanduse juhtimist on vaja parandada ning selleks tuleb liikmesriikidele anda suurem vastutus ühiselt kokkulepitud eeskirjade ja poliitika eest ning luua ELi tasandil tugevam raamistik liikmesriikide majanduspoliitika üle järelevalve teostamiseks. |
| --- | --- |

(4e)

Majandus- ja rahaliidu toimimise esimesel kümnendil saadud kogemused ja tehtud vead näitavad, et ELi majanduse juhtimist on vaja parandada ning selleks tuleb liikmesriikidele anda suurem vastutus ühiselt kokkulepitud eeskirjade ja poliitika eest ning luua ELi tasandil tugevam raamistik liikmesriikide majanduspoliitika üle järelevalve teostamiseks.

| (4f) | Komisjon ja nõukogu peaksid käesoleva määruse nõuetekohasel rakendamisel arvestama kõiki asjakohaseid tegureid ning asjaomaste liikmesriikide majanduslikku ja eelarveolukorda. |
| --- | --- |

(4f)

Komisjon ja nõukogu peaksid käesoleva määruse nõuetekohasel rakendamisel arvestama kõiki asjakohaseid tegureid ning asjaomaste liikmesriikide majanduslikku ja eelarveolukorda.

| (5) | Eelarvedistsipliini eeskirjad tuleks muuta rangemaks ning suuremat tähtsust tuleks omistada võla suurusele ja selle arengule ning üldisele jätkusuutlikkusele.
  Samuti tuleks tugevdada mehhanisme nende eeskirjade järgimise ja jõustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvedistsipliini eeskirjad tuleks muuta rangemaks ning suuremat tähtsust tuleks omistada võla suurusele ja selle arengule ning üldisele jätkusuutlikkusele.
  Samuti tuleks tugevdada mehhanisme nende eeskirjade järgimise ja jõustamise tagamiseks.

| (5a) | Komisjonil peaks olema suurem roll eri liikmesriikide eripära arvestavate hindamiste, kontrollide, kontrollkäikude, soovituste ja hoiatustega seotud rangemas järelevalves. |
| --- | --- |

(5a)

Komisjonil peaks olema suurem roll eri liikmesriikide eripära arvestavate hindamiste, kontrollide, kontrollkäikude, soovituste ja hoiatustega seotud rangemas järelevalves.

| (6) | Selleks et rakendada praegu kehtivat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust puudujäägi- ja võlakriteeriumi alusel,
  on vaja majandustsükliga arvestavat võrdlusalust
  , millest lähtuvalt hinnata, kas valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb piisavalt ja kas kontrollväärtus saavutatakse rahuldava tempoga.
  Tuleks kehtestada üleminekuaeg, et võimaldada liikmesriikidel, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeval ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kohandada oma poliitikat vastavalt võla vähendamise kohta kehtestatud võrdlusalusele. Üleminekuaeg peaks kehtima ka neile liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi kohandamiskava. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et rakendada praegu kehtivat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust puudujäägi- ja võlakriteeriumi alusel,
  on vaja majandustsükliga arvestavat võrdlusalust
  , millest lähtuvalt hinnata, kas valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb piisavalt ja kas kontrollväärtus saavutatakse rahuldava tempoga.
  Tuleks kehtestada üleminekuaeg, et võimaldada liikmesriikidel, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeval ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kohandada oma poliitikat vastavalt võla vähendamise kohta kehtestatud võrdlusalusele. Üleminekuaeg peaks kehtima ka neile liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu / Rahvusvahelise Valuutafondi kohandamiskava.

| (7) | Mittevastavus võla vähendamise kohta kehtestatud võrdlusalusele ei tohiks olla piisav alus ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlaksmääramiseks,
  vaid arvesse tuleks võtta kõiki
  ELi toimimise lepingu
  artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes nimetatud asjakohaseid tegureid.
  Eelkõige võib hinnang sellele, milline on tsükli ning võlakoormuse ja eelarveseisundi suhte mõju võla arengule, olla piisav, et välistada ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kindlaksmääramine võlakriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(7)

Mittevastavus võla vähendamise kohta kehtestatud võrdlusalusele ei tohiks olla piisav alus ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlaksmääramiseks,
  vaid arvesse tuleks võtta kõiki
  ELi toimimise lepingu
  artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes nimetatud asjakohaseid tegureid.
  Eelkõige võib hinnang sellele, milline on tsükli ning võlakoormuse ja eelarveseisundi suhte mõju võla arengule, olla piisav, et välistada ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kindlaksmääramine võlakriteeriumide alusel.

| (8) | Kui ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu ja sellise olukorra tingivate asjaolude kindlaksmääramisel lähtutakse aga puudujäägikriteeriumist, tuleb kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes nimetatud asjakohaseid tegureid arvesse võtta juhul, kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ei ületa kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(8)

Kui ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu ja sellise olukorra tingivate asjaolude kindlaksmääramisel lähtutakse aga puudujäägikriteeriumist, tuleb kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes nimetatud asjakohaseid tegureid arvesse võtta juhul, kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ei ületa kontrollväärtust.

| (8a) | Kui asjakohaste tegurite seas võetakse arvesse terviklikke pensionireforme, tuleks eelkõige kaaluda, kas need parandavad kogu pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust, ohustamata sealjuures keskpika perioodi eelarveseisundit. |
| --- | --- |

(8a)

Kui asjakohaste tegurite seas võetakse arvesse terviklikke pensionireforme, tuleks eelkõige kaaluda, kas need parandavad kogu pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust, ohustamata sealjuures keskpika perioodi eelarveseisundit.

| (9) | ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes tuleks asjakohaselt vaagida riigi eelarveraamistiku kvaliteeti, kuna selle osatähtsus eelarve konsolideerimise ja riigi jätkusuutliku rahanduse toetamisel on äärmiselt suur.
  Vaagimine peaks hõlmama miinimumkriteeriume, mis on sätestatud nõukogu direktiivis [liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta], ning ühtlasi muid soovitatavaid eelarvedistsipliini nõudeid, milles on kokku lepitud. |
| --- | --- |

(9)

ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes tuleks asjakohaselt vaagida riigi eelarveraamistiku kvaliteeti, kuna selle osatähtsus eelarve konsolideerimise ja riigi jätkusuutliku rahanduse toetamisel on äärmiselt suur.
  Vaagimine peaks hõlmama miinimumkriteeriume, mis on sätestatud nõukogu direktiivis [liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta], ning ühtlasi muid soovitatavaid eelarvedistsipliini nõudeid, milles on kokku lepitud.

| (10) | Selleks et toetada järelevalvet ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevate nõukogu soovituste ja teatiste järgimise üle, on vaja kõnealustes soovitustes ja teatistes kindlaks määrata iga-aastased eelarve-eesmärgid, mille puhul võetakse arvesse eelarveseisundi parandamiseks vajalikku tsüklilist kohandamist, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.
  Selles kontekstis tuleks iga-aastast võrdlusalust 0,5 % SKPst tõlgendada kui aastast keskmist alust. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et toetada järelevalvet ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevate nõukogu soovituste ja teatiste järgimise üle, on vaja kõnealustes soovitustes ja teatistes kindlaks määrata iga-aastased eelarve-eesmärgid, mille puhul võetakse arvesse eelarveseisundi parandamiseks vajalikku tsüklilist kohandamist, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.
  Selles kontekstis tuleks iga-aastast võrdlusalust 0,5 % SKPst tõlgendada kui aastast keskmist alust.

| (11) | Meetmete tõhususe hindamisel on abiks see, kui aluseks võetakse valitsemissektori kulude üldiste eesmärkide järgimine ja kavandatud konkreetsete tulumeetmete rakendamine. |
| --- | --- |

(11)

Meetmete tõhususe hindamisel on abiks see, kui aluseks võetakse valitsemissektori kulude üldiste eesmärkide järgimine ja kavandatud konkreetsete tulumeetmete rakendamine.

| (12) | Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja pikendamise vajaduse hindamisel tuleks eriti arvestada tõsiseid majandussurutisi
  euroalal või kogu ELis, tingimusel, et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis
  . |
| --- | --- |

(12)

Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja pikendamise vajaduse hindamisel tuleks eriti arvestada tõsiseid majandussurutisi
  euroalal või kogu ELis, tingimusel, et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis
  .

| (13) | Asjakohane on tõhustada ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 11 kavandatud rahaliste sanktsioonide kohaldamist nii, et need ka tegelikult stimuleeriksid järgima artikli 126 lõike 9 kohaselt esitatud teatistes sätestatut. |
| --- | --- |

(13)

Asjakohane on tõhustada ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 11 kavandatud rahaliste sanktsioonide kohaldamist nii, et need ka tegelikult stimuleeriksid järgima artikli 126 lõike 9 kohaselt esitatud teatistes sätestatut.

| (14) | Selle tagamiseks, et osalevad liikmesriigid järgiksid ELi eelarvejärelevalve raamistikku, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 136 alusel reguleerida eeskirjadega sanktsioonid, millega tagatakse stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade õiglane, õigeaegne ja tõhus täitmine. |
| --- | --- |

(14)

Selle tagamiseks, et osalevad liikmesriigid järgiksid ELi eelarvejärelevalve raamistikku, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 136 alusel reguleerida eeskirjadega sanktsioonid, millega tagatakse stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade õiglane, õigeaegne ja tõhus täitmine.

| (14a) | Kogutud trahvisummad tuleks eraldada nende liikmesriikide loodud stabiilsusmehhanismidele finantsabi andmiseks, kelle valuutaks on euro, et tagada stabiilsus kogu euroalal. |
| --- | --- |

(14a)

Kogutud trahvisummad tuleks eraldada nende liikmesriikide loodud stabiilsusmehhanismidele finantsabi andmiseks, kelle valuutaks on euro, et tagada stabiilsus kogu euroalal.

| (15) | Määruses (EÜ) nr 1467/97 sisalduvates viidetes tuleks arvestada Euroopa Liidu toimimise lepingu uut artiklite numeratsiooni ning asjaolu, et nõukogu määrus (EÜ) nr
  3605/93
  asendati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (6). |
| --- | --- |

(15)

Määruses (EÜ) nr 1467/97 sisalduvates viidetes tuleks arvestada Euroopa Liidu toimimise lepingu uut artiklite numeratsiooni ning asjaolu, et nõukogu määrus (EÜ) nr
  3605/93
  asendati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (6).

| (16) | Määrust (EÜ) nr 1467/97 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Määrust (EÜ) nr 1467/97 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1467/97 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1

  1.   Käesolevas määruses sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kord.
  Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
  eesmärk on vältida valitsemissektori eelarve ülemäärast puudujääki ja sellise puudujäägi tekkimise korral soodustada selle viivitamatut korrigeerimist, ning selle menetluse käigus kontrollitakse valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kriteeriumi alusel eelarvedistsipliini järgimist.
  2.   Käesoleva määruse kohaldamisel on „osalevad liikmesriigid” need liikmesriigid, kelle valuuta on euro.”. |
| --- | --- |

1.

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Käesolevas määruses sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kord.
  Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
  eesmärk on vältida valitsemissektori eelarve ülemäärast puudujääki ja sellise puudujäägi tekkimise korral soodustada selle viivitamatut korrigeerimist, ning selle menetluse käigus kontrollitakse valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kriteeriumi alusel eelarvedistsipliini järgimist.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel on „osalevad liikmesriigid” need liikmesriigid, kelle valuuta on euro.”.

| 2. | artiklit 2 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui valitsemissektori eelarve puudujääk ületab kontrollväärtuse, käsitatakse seda olukorda kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise alapunktiga erandlikuna, kui selle põhjustab asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või kui selle põhjustab tõsine majandussurutis.”; |
| --- | --- | --- |

2.

artiklit 2 muudetakse järgmiselt.

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui valitsemissektori eelarve puudujääk ületab kontrollväärtuse, käsitatakse seda olukorda kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise alapunktiga erandlikuna, kui selle põhjustab asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või kui selle põhjustab tõsine majandussurutis.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige ▐:
  „1a.   Kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse, käsitatakse seda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punktiga b kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevana, kui eelneva kolme aasta jooksul on erinevus kontrollväärtusega vähenenud
  võrdlusalusena keskmiselt
  ühe kahekümnendiku võrra
  , võttes aluseks muutused viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on andmed olemas. Võlakriteeriumi nõue loetakse ühtlasi täidetuks juhul, kui komisjoni antud eelarveprognoosist ilmneb, et nõutud erinevuse vähenemine esineb kolme aasta jooksul, kaasa arvatud need kaks aastat, mis järgnevad viimasele aastale, mille kohta on andmed olemas. Liikmesriigi puhul, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  [lisatakse käesoleva määruse
  vastuvõtmise
  kuupäev]
  , loetakse kolme aasta jooksul alates ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisest võlakriteeriumi kohane nõue täidetuks, kui see liikmesriik teeb piisavaid edusamme nõuetele vastavuse saavutamiseks vastavalt nõukogu vastuvõetud arvamusele selle liikmesriigi stabiilsus- või lähenemisprogrammi kohta.




  Võla kohandamise võrdlusaluse rakendamisel tuleks arvesse võtta tsükli mõju võla vähendamisele.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige ▐:

„1a.   Kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse, käsitatakse seda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punktiga b kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevana, kui eelneva kolme aasta jooksul on erinevus kontrollväärtusega vähenenud
  võrdlusalusena keskmiselt
  ühe kahekümnendiku võrra
  , võttes aluseks muutused viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on andmed olemas. Võlakriteeriumi nõue loetakse ühtlasi täidetuks juhul, kui komisjoni antud eelarveprognoosist ilmneb, et nõutud erinevuse vähenemine esineb kolme aasta jooksul, kaasa arvatud need kaks aastat, mis järgnevad viimasele aastale, mille kohta on andmed olemas. Liikmesriigi puhul, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  [lisatakse käesoleva määruse
  vastuvõtmise
  kuupäev]
  , loetakse kolme aasta jooksul alates ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisest võlakriteeriumi kohane nõue täidetuks, kui see liikmesriik teeb piisavaid edusamme nõuetele vastavuse saavutamiseks vastavalt nõukogu vastuvõetud arvamusele selle liikmesriigi stabiilsus- või lähenemisprogrammi kohta.

Võla kohandamise võrdlusaluse rakendamisel tuleks arvesse võtta tsükli mõju võla vähendamisele.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 sätestatud aruande ettevalmistamisel võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, mis on nimetatud artiklis märgitud
  , kuivõrd need avaldavad olulist mõju asjaomase liikmesriigi puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimise hindamisele
  . Komisjoni aruandes tuleb asjakohaselt kajastada:






  — | arengutendentse, mis on seotud keskpika perioodi majanduspositsiooniga, eelkõige potentsiaalne majanduskasv,
  sealhulgas tööhõive, kapitali koondumise ja kogutootlikkuse erinev osakaal, tsüklilised muutused ning erasektori säästude netojääk; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 sätestatud aruande ettevalmistamisel võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, mis on nimetatud artiklis märgitud
  , kuivõrd need avaldavad olulist mõju asjaomase liikmesriigi puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimise hindamisele
  . Komisjoni aruandes tuleb asjakohaselt kajastada:

—

arengutendentse, mis on seotud keskpika perioodi majanduspositsiooniga, eelkõige potentsiaalne majanduskasv,
  sealhulgas tööhõive, kapitali koondumise ja kogutootlikkuse erinev osakaal, tsüklilised muutused ning erasektori säästude netojääk;

| — | arengutendentse, mis on seotud keskpika perioodi
  eelarveseisunditega
  (
  eelkõige eelarve keskpika perioodi eesmärgi kohandamine, esmase eelarveseisundi tase ning esmaste jooksvate ja kapitalikulude areng, ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete ennetamist ja korrigeerimist käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine,
  ELi üldist majanduskasvustrateegiat käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine, eriti
  riikliku
  eelarveraamistiku
  tulemuslikkus
  ); |
| --- | --- |

—

arengutendentse, mis on seotud keskpika perioodi
  eelarveseisunditega
  (
  eelkõige eelarve keskpika perioodi eesmärgi kohandamine, esmase eelarveseisundi tase ning esmaste jooksvate ja kapitalikulude areng, ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete ennetamist ja korrigeerimist käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine,
  ELi üldist majanduskasvustrateegiat käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine, eriti
  riikliku
  eelarveraamistiku
  tulemuslikkus
  );

| — | Aruandes analüüsitakse ka keskpika perioodi
  valitsemissektori
  võlapositsiooni arengut
  , selle dünaamikat ja jätkusuutlikkust
  (eelkõige ▐ riskitegureid, sealhulgas võla tähtaegu ja vääringuid, võlakoorma ja eelarveseisundi suhet mõjutavaid
  muutusi ja nende struktuuri
  , kogutud reserve ja muid
  rahalisi
  varasid; tagatisi, täpsemalt finantssektoriga seotud tagatisi,
  ja kõiki
  rahvastiku vananemisega seotud ▐ kaudseid kohustusi ning erasektori võlga sedavõrd, kuivõrd sellega võib kaasneda valitsemissektori bilansiväline kohustus); |
| --- | --- |

—

Aruandes analüüsitakse ka keskpika perioodi
  valitsemissektori
  võlapositsiooni arengut
  , selle dünaamikat ja jätkusuutlikkust
  (eelkõige ▐ riskitegureid, sealhulgas võla tähtaegu ja vääringuid, võlakoorma ja eelarveseisundi suhet mõjutavaid
  muutusi ja nende struktuuri
  , kogutud reserve ja muid
  rahalisi
  varasid; tagatisi, täpsemalt finantssektoriga seotud tagatisi,
  ja kõiki
  rahvastiku vananemisega seotud ▐ kaudseid kohustusi ning erasektori võlga sedavõrd, kuivõrd sellega võib kaasneda valitsemissektori bilansiväline kohustus);

| — | Lisaks sellele peab komisjon pöörama asjakohast
  ja otsest
  tähelepanu ka kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult ▐ hinnata
  puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist
  , ning millest liikmesriik on
  nõukogule ja
  komisjonile teada andnud. Seoses sellega pööratakse
  erilist tähelepanu:
  rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks ja ELi poliitikaeesmärkide ▐ saavutamiseks makstavale rahalisele toetusele
  ; võlale, mis kogunes
  finantsstabiilsuse
  säilitamisel liikmesriikide seas kahe- ja mitmepoolse toetusena; võlale, mis on seotud finantsstabiilsuse operatsioonidega tõsiste finantsraskuste ajal.”; |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele peab komisjon pöörama asjakohast
  ja otsest
  tähelepanu ka kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult ▐ hinnata
  puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist
  , ning millest liikmesriik on
  nõukogule ja
  komisjonile teada andnud. Seoses sellega pööratakse
  erilist tähelepanu:
  rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks ja ELi poliitikaeesmärkide ▐ saavutamiseks makstavale rahalisele toetusele
  ; võlale, mis kogunes
  finantsstabiilsuse
  säilitamisel liikmesriikide seas kahe- ja mitmepoolse toetusena; võlale, mis on seotud finantsstabiilsuse operatsioonidega tõsiste finantsraskuste ajal.”;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon ja nõukogu koostavad tasakaalustatud üldhinnangu kõikide asjakohaste tegurite kohta ja võtavad selles eriti arvesse nende tegurite raskendavat või leevendavat mõju puudujäägi- ja/või võlakriteeriumi järgimise hindamisele. Kui hinnatakse puudujäägikriteeriumi järgimist ja kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse, võetakse kõnealuseid tegureid edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 4, 5 ja 6 kohase ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, arvesse üksnes juhul, kui täielikult on täidetud topelttingimus, s.t et enne asjakohaste tegurite arvessevõtmist on kindel, et valitsemissektori eelarve puudujääk on kontrollväärtuselähedane ja et see ületab kontrollväärtuse ajutiselt.


  Neid tegureid võetakse siiski arvesse edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist.”; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon ja nõukogu koostavad tasakaalustatud üldhinnangu kõikide asjakohaste tegurite kohta ja võtavad selles eriti arvesse nende tegurite raskendavat või leevendavat mõju puudujäägi- ja/või võlakriteeriumi järgimise hindamisele. Kui hinnatakse puudujäägikriteeriumi järgimist ja kui valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse, võetakse kõnealuseid tegureid edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 4, 5 ja 6 kohase ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, arvesse üksnes juhul, kui täielikult on täidetud topelttingimus, s.t et enne asjakohaste tegurite arvessevõtmist on kindel, et valitsemissektori eelarve puudujääk on kontrollväärtuselähedane ja et see ületab kontrollväärtuse ajutiselt.

Neid tegureid võetakse siiski arvesse edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist.”;

| da) | lõige 5 asendatakse järgmisega:




  „5.
     
  Puudujäägi- ja võlakriteeriumist kinnipidamise hindamisel ning sellele järgneval ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse meetmete võtmisel pööravad komisjon ja nõukogu nõuetekohaselt tähelepanu selliste pensionireformide elluviimisele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult rahastatud sammast ja riiklikult hallatava samba netomaksumust. Eelkõige tuleb arvesse võtta reformiga loodud üldise pensionisüsteemi iseärasusi, nimelt seda, kas see soodustab pikaajalist jätkusuutlikkust, suurendamata seejuures ohtu keskpika perioodi eelarveseisundile.”; |
| --- | --- |

da)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.
     
  Puudujäägi- ja võlakriteeriumist kinnipidamise hindamisel ning sellele järgneval ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse meetmete võtmisel pööravad komisjon ja nõukogu nõuetekohaselt tähelepanu selliste pensionireformide elluviimisele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult rahastatud sammast ja riiklikult hallatava samba netomaksumust. Eelkõige tuleb arvesse võtta reformiga loodud üldise pensionisüsteemi iseärasusi, nimelt seda, kas see soodustab pikaajalist jätkusuutlikkust, suurendamata seejuures ohtu keskpika perioodi eelarveseisundile.”;

| db) | lõige 6 asendatakse järgmisega:




  „6.
     
  Kui nõukogu on teinud komisjoni seisukoha ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 alusel otsuse, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk, võtavad nõukogu ja komisjon lõikes 3 osutatud asjaomaseid tegureid – sest need mõjutavad kõnealuse liikmesriigi olukorda – arvesse ka ELi toimimise lepingu artikli 126 kohaste järgmiste menetlusetappide puhul, sealhulgas ka käesoleva määruse artikli 3 lõikes 5 ning artikli 5 lõikes 2 määratletud menetlusetappide puhul, eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja kehtestamisel ja selle pikendamisel. Nimetatud tegureid ei võeta siiski arvesse nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohase otsuse tegemisel, millega tühistatakse mõned või kõik nõukogu otsused, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 6–9 ja lõike 11 kohaselt.”; |
| --- | --- |

db)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.
     
  Kui nõukogu on teinud komisjoni seisukoha ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 alusel otsuse, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk, võtavad nõukogu ja komisjon lõikes 3 osutatud asjaomaseid tegureid – sest need mõjutavad kõnealuse liikmesriigi olukorda – arvesse ka ELi toimimise lepingu artikli 126 kohaste järgmiste menetlusetappide puhul, sealhulgas ka käesoleva määruse artikli 3 lõikes 5 ning artikli 5 lõikes 2 määratletud menetlusetappide puhul, eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja kehtestamisel ja selle pikendamisel. Nimetatud tegureid ei võeta siiski arvesse nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohase otsuse tegemisel, millega tühistatakse mõned või kõik nõukogu otsused, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 6–9 ja lõike 11 kohaselt.”;

| e) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Nende liikmesriikide puhul, kus
  kontrollväärtust ületav
  ülemäärane eelarvepuudujääk ▐ on seotud sellise pensionireformi rakendamisega, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult finantseeritud pensionisammast, võtavad komisjon ja nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus
  puudujääginäitajate
  arengut hinnates arvesse ka kulusid, mis pensionireformi käigus tekivad
  , kui puudujääk ei ületa märkimisväärselt taset, mida võib pidada kontrollväärtuselähedaseks ning võlasuhe ei ületa kontrollväärtust, tingimusel et säilitatakse üldine eelarve jätkusuutlikkus
  . Kui eelarvepuudujääk on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning on kontrollväärtuselähedane ▐, võtab nõukogu ka arvesse ▐ netokulu, kui teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohase otsuse, millega tühistatakse mõned või kõik nõukogu otsused, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 6–9 ja lõike 11 kohaselt.
  ▐”. |
| --- | --- |

e)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Nende liikmesriikide puhul, kus
  kontrollväärtust ületav
  ülemäärane eelarvepuudujääk ▐ on seotud sellise pensionireformi rakendamisega, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult finantseeritud pensionisammast, võtavad komisjon ja nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus
  puudujääginäitajate
  arengut hinnates arvesse ka kulusid, mis pensionireformi käigus tekivad
  , kui puudujääk ei ületa märkimisväärselt taset, mida võib pidada kontrollväärtuselähedaseks ning võlasuhe ei ületa kontrollväärtust, tingimusel et säilitatakse üldine eelarve jätkusuutlikkus
  . Kui eelarvepuudujääk on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning on kontrollväärtuselähedane ▐, võtab nõukogu ka arvesse ▐ netokulu, kui teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohase otsuse, millega tühistatakse mõned või kõik nõukogu otsused, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 6–9 ja lõike 11 kohaselt.
  ▐”.

| 2a. | lisatakse järgmine jagu:




  „1a. JAGU




  MAJANDUSALANE DIALOOG



  Artikkel 2a



  1.
     
  Selleks et tõhustada arutelu Euroopa Liidu institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel ning tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon kutsuda nõukogu eesistuja, komisjoni presidendi ja vajaduse korral Euroopa Ülemkogu eesistuja või eurorühma esimehe parlamendikomisjoni arutama nõukogu otsust, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 6, nõukogu soovitust, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7, teatist, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ning otsuseid, mis on tehtud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 11.




  Nõukogult eeldatakse reeglina komisjoni soovituste ja ettepanekute järgimist või vastasel juhul oma seisukoha avalikku selgitamist.




  Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda liikmesriigile, kellele soovitus, teatis ja otsused esitati, võimalust osaleda arvamuste vahetuses.




  2.
     
  Euroopa Komisjon ja nõukogu teavitavad regulaarselt Euroopa Parlamenti käesoleva määruse kohaldamisest.”. |
| --- | --- |

2a.

lisatakse järgmine jagu:

„1a. JAGU

MAJANDUSALANE DIALOOG

Artikkel 2a

1.
     
  Selleks et tõhustada arutelu Euroopa Liidu institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel ning tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon kutsuda nõukogu eesistuja, komisjoni presidendi ja vajaduse korral Euroopa Ülemkogu eesistuja või eurorühma esimehe parlamendikomisjoni arutama nõukogu otsust, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 6, nõukogu soovitust, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7, teatist, mis on esitatud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ning otsuseid, mis on tehtud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 11.

Nõukogult eeldatakse reeglina komisjoni soovituste ja ettepanekute järgimist või vastasel juhul oma seisukoha avalikku selgitamist.

Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda liikmesriigile, kellele soovitus, teatis ja otsused esitati, võimalust osaleda arvamuste vahetuses.

2.
     
  Euroopa Komisjon ja nõukogu teavitavad regulaarselt Euroopa Parlamenti käesoleva määruse kohaldamisest.”.

| 3. | artiklit 3 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjoni arvates on eelarvepuudujääk ülemäärane, adresseerib ta arvamuse ja ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigetega 5 ja 6 nõukogule
  ja teavitab Euroopa Parlamenti
  , võttes täielikult arvesse lõikes 1 nimetatud arvamust.”; |
| --- | --- | --- |

3.

artiklit 3 muudetakse järgmiselt.

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjoni arvates on eelarvepuudujääk ülemäärane, adresseerib ta arvamuse ja ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigetega 5 ja 6 nõukogule
  ja teavitab Euroopa Parlamenti
  , võttes täielikult arvesse lõikes 1 nimetatud arvamust.”;

| b) | lõikes 3 asendatakse viide määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetele 2 ja 3 viitega määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 lõigetele 2 ja 3; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse viide määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetele 2 ja 3 viitega määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 lõigetele 2 ja 3;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Nõukogu soovituses, mis on esitatud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7, kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks ▐ tähtaeg
  , mis ei ületa kuut kuud
  .
  Kui olukorra tõsidus seda nõuab, võib tõhusate meetmete võtmise tähtaeg olla kolm kuud.
  Samuti kehtestatakse nõukogu soovituses tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks olevatest prognoosidest lähtuvalt on kooskõlas tsükliliselt korrigeeritud eelarveseisundi minimaalse aastase paranemisega vähemalt 0,5 % SKPst (v.a ühekordsed ja ajutised meetmed), et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Nõukogu soovituses, mis on esitatud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7, kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks ▐ tähtaeg
  , mis ei ületa kuut kuud
  .
  Kui olukorra tõsidus seda nõuab, võib tõhusate meetmete võtmise tähtaeg olla kolm kuud.
  Samuti kehtestatakse nõukogu soovituses tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks olevatest prognoosidest lähtuvalt on kooskõlas tsükliliselt korrigeeritud eelarveseisundi minimaalse aastase paranemisega vähemalt 0,5 % SKPst (v.a ühekordsed ja ajutised meetmed), et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul.”;

| d) | lisatakse järgmine lõige ▐:
  „4a.   ▐ Lõikes 4 sätestatud ▐ tähtaja jooksul esitab asjaomane liikmesriik komisjonile ja nõukogule aruande meetmetest, mis ta on võtnud vastuseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele. Aruanne sisaldab ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega kooskõlas olevaid valitsemissektori kulude
  ja tulude
  ning suvakohaste
  kulu- ja
  tulumeetmetega seotud eesmärke, samuti teavet võetud meetmete kohta ja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete kohta. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige ▐:

„4a.   ▐ Lõikes 4 sätestatud ▐ tähtaja jooksul esitab asjaomane liikmesriik komisjonile ja nõukogule aruande meetmetest, mis ta on võtnud vastuseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele. Aruanne sisaldab ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega kooskõlas olevaid valitsemissektori kulude
  ja tulude
  ning suvakohaste
  kulu- ja
  tulumeetmetega seotud eesmärke, samuti teavet võetud meetmete kohta ja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete kohta. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”;

| e) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega ja ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast selle soovituse vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud soovitus ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel. Muudetud soovituses võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega reeglina ühe aasta võrra, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3
  viidatud
  asjakohaseid tegureid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda oma soovituses esitatud majandusprognoosidega.
  Tõsise majandussurutise korral euroalal või kogu ELis
  võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane muudetud soovitus
  , tingimusel et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpika ajavahemiku jooksul
  .
  ”. |
| --- | --- |

e)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega ja ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast selle soovituse vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud soovitus ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel. Muudetud soovituses võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega reeglina ühe aasta võrra, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3
  viidatud
  asjakohaseid tegureid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda oma soovituses esitatud majandusprognoosidega.
  Tõsise majandussurutise korral euroalal või kogu ELis
  võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane muudetud soovitus
  , tingimusel et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpika ajavahemiku jooksul
  .
  ”.

| 4. | artiklit 4 muudetakse järgmiselt.










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Kui on kindlaks tehtud, et ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 8 nimetatud tõhusaid meetmeid ei ole võetud, tehakse nõukogu otsus oma soovitused avalikustada viivitamata pärast käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 kohaselt kehtestatud tähtaja möödumist.”; |
| --- | --- | --- |

4.

artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Kui on kindlaks tehtud, et ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 8 nimetatud tõhusaid meetmeid ei ole võetud, tehakse nõukogu otsus oma soovitused avalikustada viivitamata pärast käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 kohaselt kehtestatud tähtaja möödumist.”;

| b) | ▐ lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui nõukogu vaeb, kas vastuseks tema soovitustele, mis on tehtud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7, on võetud tõhusaid meetmeid, võtab ta otsuse tegemisel arvesse aruannet, mille asjaomane liikmesriik esitab käesoleva määruse artikli 3 lõike 4a kohaselt, ja käesoleva määruse rakendamist ning asjaomase liikmesriigi valitsuse muid avalikult teadaantud otsuseid.


  Kui nõukogu teeb kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et asjaomane liikmesriik ei ole võtnud tõhusaid meetmeid, teatab ta sellest Euroopa Ülemkogule.”. |
| --- | --- |

b)

▐ lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui nõukogu vaeb, kas vastuseks tema soovitustele, mis on tehtud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7, on võetud tõhusaid meetmeid, võtab ta otsuse tegemisel arvesse aruannet, mille asjaomane liikmesriik esitab käesoleva määruse artikli 3 lõike 4a kohaselt, ja käesoleva määruse rakendamist ning asjaomase liikmesriigi valitsuse muid avalikult teadaantud otsuseid.

Kui nõukogu teeb kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et asjaomane liikmesriik ei ole võtnud tõhusaid meetmeid, teatab ta sellest Euroopa Ülemkogule.”.

| 5. | artiklit 5 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohane nõukogu otsus teatada asjaomasele osalevale liikmesriigile, et see võtaks meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks, tehakse kahe kuu jooksul alates nõukogu otsusest, millega tehti kindlaks, et artikli 126 lõikega 8 kooskõlas olevaid tõhusaid meetmeid ei ole võetud. Nõukogu nõuab oma teatises, et liikmesriik saavutaks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis teatise aluseks olevatest prognoosidest lähtuvalt on kooskõlas tsükliliselt korrigeeritud eelarvepositsiooni minimaalse aastase paranemisega vähemalt 0,5 % SKPst (v.a ühekordsed ja ajutised meetmed), et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine teatises kehtestatud tähtaja jooksul. Nõukogu märgib ka kõnealuste eesmärkide saavutamist soodustavad meetmed.”; |
| --- | --- | --- |

5.

artiklit 5 muudetakse järgmiselt.

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohane nõukogu otsus teatada asjaomasele osalevale liikmesriigile, et see võtaks meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks, tehakse kahe kuu jooksul alates nõukogu otsusest, millega tehti kindlaks, et artikli 126 lõikega 8 kooskõlas olevaid tõhusaid meetmeid ei ole võetud. Nõukogu nõuab oma teatises, et liikmesriik saavutaks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis teatise aluseks olevatest prognoosidest lähtuvalt on kooskõlas tsükliliselt korrigeeritud eelarvepositsiooni minimaalse aastase paranemisega vähemalt 0,5 % SKPst (v.a ühekordsed ja ajutised meetmed), et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine teatises kehtestatud tähtaja jooksul. Nõukogu märgib ka kõnealuste eesmärkide saavutamist soodustavad meetmed.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige ▐:
  „1a.   Olles saanud nõukogult ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohase teatise, annab asjaomane liikmesriik komisjonile ja nõukogule aru meetmetest, mis ta vastuseks nõukogu teatisele on võtnud. Aruanne sisaldab valitsemissektori kulude
  ja tulude
  ning suvakohaste
  kulu- ja
  tulumeetmetega seotud eesmärke ning teavet selle kohta, missuguseid meetmeid on võetud vastuseks nõukogu konkreetsetele soovitustele, nii et nõukogul oleks vajaduse korral võimalik teha otsus vastavalt käesoleva määruse artikli 6 lõikele 2. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige ▐:

„1a.   Olles saanud nõukogult ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohase teatise, annab asjaomane liikmesriik komisjonile ja nõukogule aru meetmetest, mis ta vastuseks nõukogu teatisele on võtnud. Aruanne sisaldab valitsemissektori kulude
  ja tulude
  ning suvakohaste
  kulu- ja
  tulumeetmetega seotud eesmärke ning teavet selle kohta, missuguseid meetmeid on võetud vastuseks nõukogu konkreetsetele soovitustele, nii et nõukogul oleks vajaduse korral võimalik teha otsus vastavalt käesoleva määruse artikli 6 lõikele 2. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel antud teatisega ja ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, on toimunud pärast selle teatise vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel. Muudetud teatises võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega reeglina ühe aasta võrra, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3
  viidatud
  asjakohaseid tegureid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda enda teatises olevate majandusprognoosidega.
  Tõsise majandussurutise korral euroalal või kogu ELis
  võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohane muudetud teatis
  , tingimusel, et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpika ajavahemiku jooksul
  .”. |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel antud teatisega ja ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, on toimunud pärast selle teatise vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel. Muudetud teatises võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega reeglina ühe aasta võrra, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3
  viidatud
  asjakohaseid tegureid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda enda teatises olevate majandusprognoosidega.
  Tõsise majandussurutise korral euroalal või kogu ELis
  võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohane muudetud teatis
  , tingimusel, et see ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpika ajavahemiku jooksul
  .”.

| 6. | artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6

  1.   Kui nõukogu vaeb, kas vastuseks tema teatisele, mis on tehtud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, on võetud tõhusaid meetmeid, võtab ta otsuse tegemisel arvesse aruannet, mille asjaomase liikmesriik esitab käesoleva määruse artikli 5 lõike 1a kohaselt, ja käesoleva määruse rakendamist ning asjaomase liikmesriigi valitsuse muid avalikult teada antud otsuseid.
  Vastavalt artiklile 10a korraldatud komisjoni kontrollkäigu tulemus võetakse arvesse.


  2.   Kui tingimused ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 11 kohaldamiseks on täidetud, kehtestab nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11 sanktsioonid. Iga selline otsus tehakse hiljemalt nelja kuu jooksul pärast nõukogu otsust, millega teatati asjaomasele osalevale liikmesriigile, et see võtaks meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9.”. |
| --- | --- |

6.

artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

1.   Kui nõukogu vaeb, kas vastuseks tema teatisele, mis on tehtud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, on võetud tõhusaid meetmeid, võtab ta otsuse tegemisel arvesse aruannet, mille asjaomase liikmesriik esitab käesoleva määruse artikli 5 lõike 1a kohaselt, ja käesoleva määruse rakendamist ning asjaomase liikmesriigi valitsuse muid avalikult teada antud otsuseid.
  Vastavalt artiklile 10a korraldatud komisjoni kontrollkäigu tulemus võetakse arvesse.

2.   Kui tingimused ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 11 kohaldamiseks on täidetud, kehtestab nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11 sanktsioonid. Iga selline otsus tehakse hiljemalt nelja kuu jooksul pärast nõukogu otsust, millega teatati asjaomasele osalevale liikmesriigile, et see võtaks meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9.”.

| 7. | artikkel 7
  asendatakse
  järgmisega:



  „Artikkel 7



  Kui osalev liikmesriik ei järgi ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 7 ja 9 kohaseid nõukogu järjestikuseid otsuseid, teeb nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11 ja üldjuhul 16 kuu jooksul alates
  määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3
  lõigetes
  2 ja 3
  sätestatud aruandluskuupäevast otsuse määrata trahvid. Käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 või artikli 5 lõike 2 kohaldamisel muudetakse vastavalt ka kuueteistkuulist tähtaega. Sihilikult kavandatud eelarvepuudujäägi korral, mis nõukogu arvates on ülemäärane, kasutatakse kiirendatud menetlust.”. |
| --- | --- |

7.

artikkel 7
  asendatakse
  järgmisega:

„Artikkel 7

Kui osalev liikmesriik ei järgi ELi toimimise lepingu artikli 126 lõigete 7 ja 9 kohaseid nõukogu järjestikuseid otsuseid, teeb nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11 ja üldjuhul 16 kuu jooksul alates
  määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3
  lõigetes
  2 ja 3
  sätestatud aruandluskuupäevast otsuse määrata trahvid. Käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 või artikli 5 lõike 2 kohaldamisel muudetakse vastavalt ka kuueteistkuulist tähtaega. Sihilikult kavandatud eelarvepuudujäägi korral, mis nõukogu arvates on ülemäärane, kasutatakse kiirendatud menetlust.”.

| 8. | artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8

  Nõukogu teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 11 kohase otsuse sanktsioonide karmistamise kohta hiljemalt kahe kuu jooksul alates määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud aruandluskuupäevast. Nõukogu teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsuse kõikide oma otsuste või neist osa tühistamise kohta võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kahe kuu jooksul alates määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud aruandluskuupäevast.” |
| --- | --- |

8.

artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Nõukogu teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 11 kohase otsuse sanktsioonide karmistamise kohta hiljemalt kahe kuu jooksul alates määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud aruandluskuupäevast. Nõukogu teeb ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsuse kõikide oma otsuste või neist osa tühistamise kohta võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kahe kuu jooksul alates määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud aruandluskuupäevast.”

| 9. | artikli 9 kolmandas lõigus asendatakse viide artiklile 6 viitega artikli 6 lõikele 2; |
| --- | --- |

9.

artikli 9 kolmandas lõigus asendatakse viide artiklile 6 viitega artikli 6 lõikele 2;

| 10. | artiklit 10 muudetakse järgmiselt.






  a) | lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon ja nõukogu jälgivad korrapäraselt, kuidas rakendatakse meetmeid, mida on võtnud:”; |
| --- | --- | --- |

10.

artiklit 10 muudetakse järgmiselt.

a)

lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon ja nõukogu jälgivad korrapäraselt, kuidas rakendatakse meetmeid, mida on võtnud:”;

| b) | lõikes 3 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 3605/93 viitega määrusele (EÜ) nr 479/2009.”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 3605/93 viitega määrusele (EÜ) nr 479/2009.”.

| 10a. | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 10a



  1.
     
  Komisjon tagab liikmesriikide ametiasutustega pideva dialoogi vastavalt käesoleva määruse eesmärkidele. Komisjon korraldab sel eesmärgil eelkõige kontrollkäike, et hinnata liikmesriigi tegelikku majanduslikku olukorda ning teha kindlaks käesoleva määruse järgimisega seotud riskid või probleemid.




  2.
     
  Tõhustatud järelevalvet võidakse teha liikmesriigis, kellele on edastatud soovitusi ja teatisi pärast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt tehtud otsust ning artikli 126 lõike 11 kohaselt tehtud otsuseid kohapeal toimuva kontrollimise eesmärgil. Asjaomased liikmesriigid annavad kogu vajaliku teabe kontrollkäigu ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks.




  3.
     
  Kui asjaga seotud liikmesriik on liikmesriik, mille vääring on euro või see osaleb ERM IIs, võib komisjon vajadusel paluda Euroopa Keskpanga esindajatel kontrollkäikudel osaleda.




  4.
     
  Komisjon esitab nõukogule aruande lõikes 2 nimetatud kontrollkäigu tulemuste kohta ning võib vajaduse korral otsustada tulemused avaldada.




  5.
     
  Lõikes 2 nimetatud kontrollkäike korraldades edastab komisjon esialgsed tähelepanekud asjaomasele liikmesriigile märkuste tegemiseks.”. |
| --- | --- |

10a.

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

1.
     
  Komisjon tagab liikmesriikide ametiasutustega pideva dialoogi vastavalt käesoleva määruse eesmärkidele. Komisjon korraldab sel eesmärgil eelkõige kontrollkäike, et hinnata liikmesriigi tegelikku majanduslikku olukorda ning teha kindlaks käesoleva määruse järgimisega seotud riskid või probleemid.

2.
     
  Tõhustatud järelevalvet võidakse teha liikmesriigis, kellele on edastatud soovitusi ja teatisi pärast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt tehtud otsust ning artikli 126 lõike 11 kohaselt tehtud otsuseid kohapeal toimuva kontrollimise eesmärgil. Asjaomased liikmesriigid annavad kogu vajaliku teabe kontrollkäigu ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks.

3.
     
  Kui asjaga seotud liikmesriik on liikmesriik, mille vääring on euro või see osaleb ERM IIs, võib komisjon vajadusel paluda Euroopa Keskpanga esindajatel kontrollkäikudel osaleda.

4.
     
  Komisjon esitab nõukogule aruande lõikes 2 nimetatud kontrollkäigu tulemuste kohta ning võib vajaduse korral otsustada tulemused avaldada.

5.
     
  Lõikes 2 nimetatud kontrollkäike korraldades edastab komisjon esialgsed tähelepanekud asjaomasele liikmesriigile märkuste tegemiseks.”.

| 11. | artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11

  Kui nõukogu otsustab osaleva liikmesriigi suhtes kohaldada meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11, nõutakse üldjuhul trahvi. Nõukogu võib teha otsuse täiendada kõnealust trahvi muude ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 11 sätestatud meetmetega.”. |
| --- | --- |

11.

artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Kui nõukogu otsustab osaleva liikmesriigi suhtes kohaldada meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11, nõutakse üldjuhul trahvi. Nõukogu võib teha otsuse täiendada kõnealust trahvi muude ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 11 sätestatud meetmetega.”.

| 12. | artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12

  1.   Trahvisumma koosneb kindlaksmääratud osast, mis võrdub 0,2 %ga SKPst, ja muutuvast osast. Muutuva osa suurus on kuni üks kümnendik eelmise aasta puudujäägi (% SKPst) ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse erinevusest või, kui eelarvedistsipliini täitmata jätmise korral arvestatakse võlakriteeriumi, kuni üks kümnendik eelmise aasta puudujäägi (% SKPst) ja valitsemissektori sellise eelarvepositsiooni (% SKPst) erinevusest, mis samal aastal oleks tulnud saavutada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel väljaantud teatisele.
  2.   Igal järgneval aastal, kuni otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistatakse, hindab nõukogu, kas asjaomane osalev liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohasele nõukogu edastatud teatisele. Kui asjaomane osalev liikmesriik ei ole nõukogu teatist järginud, otsustab nõukogu iga-aastase hindamise käigus sanktsioone karmistada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11. Kui tehakse otsus täiendava trahvi kohta, arvutatakse see samamoodi nagu lõike 1 kohane muutuv trahviosa.
  3.   Ühegi lõigetes 1 ja 2 nimetatud trahvi ülemmäär ei ole suurem kui 0,5 % SKPst.” |
| --- | --- |

12.

artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

1.   Trahvisumma koosneb kindlaksmääratud osast, mis võrdub 0,2 %ga SKPst, ja muutuvast osast. Muutuva osa suurus on kuni üks kümnendik eelmise aasta puudujäägi (% SKPst) ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse erinevusest või, kui eelarvedistsipliini täitmata jätmise korral arvestatakse võlakriteeriumi, kuni üks kümnendik eelmise aasta puudujäägi (% SKPst) ja valitsemissektori sellise eelarvepositsiooni (% SKPst) erinevusest, mis samal aastal oleks tulnud saavutada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel väljaantud teatisele.

2.   Igal järgneval aastal, kuni otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistatakse, hindab nõukogu, kas asjaomane osalev liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohasele nõukogu edastatud teatisele. Kui asjaomane osalev liikmesriik ei ole nõukogu teatist järginud, otsustab nõukogu iga-aastase hindamise käigus sanktsioone karmistada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 11. Kui tehakse otsus täiendava trahvi kohta, arvutatakse see samamoodi nagu lõike 1 kohane muutuv trahviosa.

3.   Ühegi lõigetes 1 ja 2 nimetatud trahvi ülemmäär ei ole suurem kui 0,5 % SKPst.”

| 13. | artikkel 13 tunnistatakse kehtetuks ja artiklis 15 asendatakse viide artiklile 13 viitega artiklile 12; |
| --- | --- |

13.

artikkel 13 tunnistatakse kehtetuks ja artiklis 15 asendatakse viide artiklile 13 viitega artiklile 12;

| 14. | artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16

  Käesoleva määruse artiklis 12 osutatud trahvisummad arvatakse ELi toimimise lepingu artiklis 311 osutatud muude tulude hulka
  ja eraldatakse Euroopa finantsstabiilsusvahendile. Alates hetkest, mil liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, on loonud mõne muu stabiilsusmehhanismi finantsabi andmiseks, et tagada stabiilsus kogu euroalal, eraldatakse trahvisummad sellele mehhanismile.”. |
| --- | --- |

14.

artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Käesoleva määruse artiklis 12 osutatud trahvisummad arvatakse ELi toimimise lepingu artiklis 311 osutatud muude tulude hulka
  ja eraldatakse Euroopa finantsstabiilsusvahendile. Alates hetkest, mil liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, on loonud mõne muu stabiilsusmehhanismi finantsabi andmiseks, et tagada stabiilsus kogu euroalal, eraldatakse trahvisummad sellele mehhanismile.”.

| 14a. | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 17a



  1.
     
  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga viie aasta järel avaldab komisjon aruande määruse kohaldamise kohta.




  Selles aruandes hinnatakse muuhulgas:










  a) | määruse tulemuslikkust; |
| --- | --- | --- |

14a.

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

1.
     
  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga viie aasta järel avaldab komisjon aruande määruse kohaldamise kohta.

Selles aruandes hinnatakse muuhulgas:

a)

määruse tulemuslikkust;

| b) | edusamme, mida on saavutatud liikmesriikide majanduspoliitika parema kooskõlastamise ja nende majandustulemuste püsiva lähenemise tagamisel kooskõlas ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

b)

edusamme, mida on saavutatud liikmesriikide majanduspoliitika parema kooskõlastamise ja nende majandustulemuste püsiva lähenemise tagamisel kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

2.
     
  Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

3.
     
  Aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”.

| 15. | kogu määruses asendatakse viited artiklile 104 viidetega ELi toimimise lepingu artiklile 126. |
| --- | --- |

15.

kogu määruses asendatakse viited artiklile 104 viidetega ELi toimimise lepingu artiklile 126.

| 16. | lisa punkti 2 I veerus asendatakse viide nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetele 2 ja 3 viitega nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

16.

lisa punkti 2 I veerus asendatakse viide nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetele 2 ja 3 viitega nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 lõigetele 2 ja 3.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta arvamus.

1

(2)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

2

(3)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

3

(4)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

4

(5)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

5

(6)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

6

---

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/156 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/156

---

Kolmapäev, 28. september 2011Liikmesriikide eelarveraamistiku nõuded *

P7_TA(2011)0426

Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

2013/C 56 E/37

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2010)0523); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2010)0523);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0397/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0397/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0184/2011),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku 23. juunil 2011. aastal muudetud kujul heaks (2); |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku 23. juunil 2011. aastal muudetud kujul heaks (2);

| 2. | kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse;

| 4. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 5. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 6. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 7. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0289.

---

Kolmapäev, 28. september 2011LISA

Euroopa Parlamendi avaldus vastavustabelite kohta

Mis puutub ettepanekusse võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta, siis deklareeritakse käesolevaga, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepe majanduse juhtimise paketi alase üldise kokkuleppe raames ning asjaolu, et asjaomane õigusakt on nõukogu direktiiv, ei piira vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.

Nõukogu avaldus

Käesolevaga deklareeritakse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud üldine kokkulepe, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarvepositsiooni järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, mis käsitleb eelarvealase järelevalve tõhusat jõustamist euroalal, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta, nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamist ja selgitamist, ja nõukogu direktiivi liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta, ei piira vastavustabelite üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi.

Komisjoni avaldus

Komisjon tuletab meelde, et on võtnud kohustuse tagada, et liikmesriigid looksid korrelatsioonitabelid, milles ühendatakse nende poolt võetavad ülevõtmismeetmed ELi direktiividega, ning edastaksid need ELi õigusaktide ülevõtmise raames komisjonile kodanike, parema õigusloome ja õigusliku läbipaistvuse huvides ja selleks, et aidata kaasa siseriiklike eeskirjade ELi sätetega vastavuse kontrollimisel.

Komisjonil on kahju, et puudub toetus ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta sisalduvale sättele, mille eesmärk on muuta korrelatsioonitabelite loomine kohustuslikuks.

Kompromissi vaimus ja selleks, et tagada nimetatud ettepaneku viivitamatu vastuvõtmine, on komisjon nõus tekstis sisalduva vastavustabeleid käsitleva kohustusliku sätte vahetamisega sätete vastu, milles julgustatakse liikmesriike sellist teguviisi järgima.

Komisjoni poolt kõnealuses küsimuses võetud seisukoht ei kujuta endast siiski pretsedenti. Komisjon jätkab jõupingutusi, et leida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sellele institutsioonilisele horisontaalküsimusele asjakohane lahendus.

---

Neljapäev, 29. september 2011

| 26.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 56/158 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 56/158

---

Neljapäev, 29. september 2011Määruse (EÜ) nr 1927/2006 (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) muutmine ***I

P7_TA(2011)0428

Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

2013/C 56 E/38

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0336),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0161/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega;

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0308/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0308/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 29. september 2011P7_TC1-COD(2011)0147

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. septembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1927/2006 (2) loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”), et liit saaks näidata üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ja neid aidata. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1927/2006 (2) loodi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”), et liit saaks näidata üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ja neid aidata.

| (2) | Osana finants- ja majanduskriisivastastest meetmetest muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2009 (3) määrust (EÜ) nr 1927/2006, eelkõige sätestati ajutine erand, mille eesmärk oli laiendada määruse kohaldamisala, et see hõlmaks ka kriisi tagajärjel toimunud koondamisi ning suurendati ajutiselt fondipoolse kaasrahastamise määra. |
| --- | --- |

(2)

Osana finants- ja majanduskriisivastastest meetmetest muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2009 (3) määrust (EÜ) nr 1927/2006, eelkõige sätestati ajutine erand, mille eesmärk oli laiendada määruse kohaldamisala, et see hõlmaks ka kriisi tagajärjel toimunud koondamisi ning suurendati ajutiselt fondipoolse kaasrahastamise määra.

| (3) | Võttes arvesse liidu käesolevat majandus- ja rahandusolukorda, on asjakohane pikendada kõnealuse erandi kehtivusaega enne selle lõppemist 30. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse liidu käesolevat majandus- ja rahandusolukorda, on asjakohane pikendada kõnealuse erandi kehtivusaega enne selle lõppemist 30. detsembril 2011.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1927/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1927/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 1 lõikes 1a asendatakse teine lõik järgmisega:

„Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud hiljemalt 31. detsembril 2013.”

Artikkel 2

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 48, 22.2.2008, lk 82.

2

(3)  ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.

3

---