# Uradni list C 33/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.033.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 33 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 565. februar 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.033.slv

Uradni list

Evropske unije

C 33

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 565. februar 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 033/01 | Sporočilo komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009 | 1 |
| 2013/C 033/02 | Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda določeni količini za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot za proizvode v sektorju prašičjega mesa, ki jih je odprla Unija | 2 |
| 2013/C 033/03 | Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda količini, določeni za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot, ki jih je Unija odprla za proizvode v sektorju perutninskega mesa, jajc in jajčnih albuminov | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 033/01

Sporočilo komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009

1

2013/C 033/02

Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda določeni količini za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot za proizvode v sektorju prašičjega mesa, ki jih je odprla Unija

2

2013/C 033/03

Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda količini, določeni za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot, ki jih je Unija odprla za proizvode v sektorju perutninskega mesa, jajc in jajčnih albuminov

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 033/04 | Menjalni tečaji eura | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 033/04

Menjalni tečaji eura

4

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 033/05 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 5 |
| 2013/C 033/06 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 10 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 033/05

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

5

2013/C 033/06

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

10

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/1

---

Sporočilo komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009

2013/C 33/01

Z Uredbo Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije L 254 z dne 26. septembra 2009, je bila odprta uvozna tarifna kvota za sladkor s poreklom iz Indije.

Člen 10 Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 določa, da je za sprostitev proizvodov, uvoženih v okviru navedene kvote, v prosti promet treba predložiti potrdilo o poreklu.

Za izdajo potrdil o poreklu v okviru navedene uredbe je pristojen naslednji organ:

| Office of Additional Director General of Foreign Trade Office |
| --- |
| Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg |
| Churchgate |
| Mumbai 400 020 |
| INDIA |
| Tel. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074 |
| Faks +220 01255 |

Office of Additional Director General of Foreign Trade Office

Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg

Churchgate

Mumbai 400 020

INDIA

Tel. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074

Faks +220 01255

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/2

---

Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda določeni količini za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot za proizvode v sektorju prašičjega mesa, ki jih je odprla Unija

2013/C 33/02

Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 (1) je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju prašičjega mesa. Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2012 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2013, so za kvote 09.4038, 09.4170 in 09.4204 nižje od razpoložljivih. V skladu z drugim stavkom člena 7(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (2) se količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, dodajo količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2013 in so navedene v Prilogi k temu sporočilu.

---

(1)  UL L 129, 28.5.2009, str. 13.

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

---

PRILOGA

| Zaporedna številka kvote | Nezahtevane količine, ki se dodajo količini za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 464 358 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Zaporedna številka kvote

Nezahtevane količine, ki se dodajo količini za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013

(v kg)

09.4038

25 464 358

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/3

---

Sporočilo Komisije v zvezi z nezahtevano količino, ki se doda količini, določeni za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013 v okviru nekaterih kvot, ki jih je Unija odprla za proizvode v sektorju perutninskega mesa, jajc in jajčnih albuminov

2013/C 33/03

Uredbe Komisije (ES) št. 533/2007 (1), (ES) št. 536/2007 (2), (ES) št. 539/2007 (3), (ES) št. 1384/2007 (4) in (ES) št. 1385/2007 (5) so odprle tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja perutninskega mesa. Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dneh meseca decembra 2012 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2013, so za kvote 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4402, 09.4091, 09.4092 in 09.4421 nižje od razpoložljivih. V skladu z drugim stavkom člena 7(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (6) se količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, dodajo količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2013, in so navedene v Prilogi k temu sporočilu.

---

(1)  UL L 125, 15.5.2007, str. 9.

(2)  UL L 128, 16.5.2007, str. 6.

(3)  UL L 128, 16.5.2007, str. 19.

(4)  UL L 309, 27.11.2007, str. 40.

(5)  UL L 309, 27.11.2007, str. 47.

(6)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

---

PRILOGA

| Zaporedna številka kvote | Nezahtevane količine, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 2 482 054 |
| 09.4070 | 876 750 |
| 09.4169 | 12 421 750 |
| 09.4015 | 107 840 000 |
| 09.4402 | 8 422 365 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 298 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

Zaporedna številka kvote

Nezahtevane količine, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila 2013 do 30. junija 2013

(v kg)

09.4068

2 482 054

09.4070

876 750

09.4169

12 421 750

09.4015

107 840 000

09.4402

8 422 365

09.4091

140 000

09.4092

298 000

09.4421

175 000

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. februarja 2013

2013/C 33/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3552 |
| JPY | japonski jen | 125,63 |
| DKK | danska krona | 7,4599 |
| GBP | funt šterling | 0,86190 |
| SEK | švedska krona | 8,5823 |
| CHF | švicarski frank | 1,2350 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,4275 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,669 |
| HUF | madžarski forint | 293,23 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7003 |
| PLN | poljski zlot | 4,1640 |
| RON | romunski leu | 4,3720 |
| TRY | turška lira | 2,3790 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2990 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3509 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5081 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6002 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6781 |
| KRW | južnokorejski won | 1 478,02 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,1188 |
| CNY | kitajski juan | 8,4482 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5915 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 112,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2080 |
| PHP | filipinski peso | 55,000 |
| RUB | ruski rubelj | 40,6490 |
| THB | tajski bat | 40,344 |
| BRL | brazilski real | 2,6975 |
| MXN | mehiški peso | 17,1751 |
| INR | indijska rupija | 72,1980 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3552

JPY

japonski jen

125,63

DKK

danska krona

7,4599

GBP

funt šterling

0,86190

SEK

švedska krona

8,5823

CHF

švicarski frank

1,2350

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,4275

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,669

HUF

madžarski forint

293,23

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7003

PLN

poljski zlot

4,1640

RON

romunski leu

4,3720

TRY

turška lira

2,3790

AUD

avstralski dolar

1,2990

CAD

kanadski dolar

1,3509

HKD

hongkonški dolar

10,5081

NZD

novozelandski dolar

1,6002

SGD

singapurski dolar

1,6781

KRW

južnokorejski won

1 478,02

ZAR

južnoafriški rand

12,1188

CNY

kitajski juan

8,4482

HRK

hrvaška kuna

7,5915

IDR

indonezijska rupija

13 112,82

MYR

malezijski ringit

4,2080

PHP

filipinski peso

55,000

RUB

ruski rubelj

40,6490

THB

tajski bat

40,344

BRL

brazilski real

2,6975

MXN

mehiški peso

17,1751

INR

indijska rupija

72,1980

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/5

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 33/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„JIHOČESKÁ NIVA“

ES št.: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — |  | dokazilo o poreklu |
| — |  | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — |  | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—



geografsko območje

—



dokazilo o poreklu

—



metoda pridobivanja

—



povezanost

—



označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe:

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe:

V šestem odstavku oddelka 4.2 (Opis) povzetka je določeno naslednje:

Oblika, v kateri se proizvod trži: razen v navedeni obliki valja s težo okoli 2,8 kg se sir prodaja tudi v polkrožni obliki (s težo okoli 1,2 kg) in v kosih s težo 115 g ali 220 g.

Zaradi boljšega odzivanja na potrebe trga je treba ta del opisa preoblikovati tako, da bo manj omejevalen. Zato je treba ta odstavek preoblikovati, kot sledi:

Oblika, v kateri se proizvod trži: sir se prodaja nerazrezan, v polovicah ali različno težkih kosih.

Ta sprememba ne pomeni sprememb v sestavi proizvoda ali metodi pridobivanja.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„JIHOČESKÁ NIVA“

ES št.: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Jihočeská Niva“

2.   Država članica ali tretja država:

Češka republika

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Zunanji videz: sir je ovalne oblike s premerom 180–200 mm in je visok približno 10 cm (tehta približno 2,8 kg), z vidnimi znaki površinske obdelave z izpiranjem ali strganjem; modro zelena plesen, ki se razrašča v siru, in maža, ki prekriva del površine sira, nista škodljivi. Površina sira je lahko kremne do svetlo rjavkaste barve.

Videz notranjosti: notranjost sira je umazano bele do kremne barve z enakomerno razporejenim zelenim do modro zelenim marmorastim vzorcem plesni v zmesi in prepoznavnimi znaki vbodov.

Čvrstost: mehek, drobljiv pri mazanju, enakomerno zorjen; prisotnost drugih vrst plesni ni dovoljena.

Okus in vonj: slan, pikanten, aromatičen, z ostrim pookusom, značilnim za gojeno žlahtno plesen Penicillium roqueforti.

Oblika, v kateri se proizvod trži: sir se prodaja nerazrezan, v polovicah ali različno težkih kosih.

Fizikalno-kemične zahteve

Vsebnost suhe snovi: 52 % dovoljeno negativno odstopanje v vsebnosti suhe snovi: – 1 %, pozitivna odstopanja v vsebnosti suhe snovi niso škodljiva.

Vsebnost maščobe v suhi snovi: 50 % dovoljeni razpon vrednosti za vsebnost maščobe v suhi snovi: 50 % do < 55 %.

Vsebnost soli: 3–5,5 %

Mikrobiološke lastnosti

Sir vsebuje gojeno žlahtno plesen Penicillium roqueforti PY ali PV, CB ali PR1 (do PR4). Poleg tega v zvezi z mikrobiološkimi zahtevami sir izpolnjuje običajna merila glede varnosti živil in higiene postopka proizvodnje.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Osnovna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji tega naravno pridelanega sira s plesnijo, je v mlekarni predelano kravje mleko. Uporablja se le mleko iz opredeljenega območja. Druge surovine: plesen Penicillium roqueforti PY ali PV, CB ali PR1 (do PR4), sol, mlečne kulture, sirilo in kalcijev klorid.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Ni relevantno.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Osnovna surovina, tj. mleko, mora biti iz opredeljenega geografskega območja. Celoten postopek pridelave in zorenja mora potekati na opredeljenem območju, da se kar najbolje izkoristijo dolgoletne lokalne izkušnje in prvotne kleti za zorenje.

V napravo za izdelavo sira se vlije v mlekarni obdelano mleko z vsebnostjo maščobe 3,45 %, kateremu se dodajo splošno uporabljane starterske kulture, ki zagotavljajo dobro kisanje sira med celotnim postopkom proizvodnje in zorenja. Žlahtna plesen Penicillium roqueforti, ki se uporablja že več desetletij (zaloga kulture je na splošno na voljo za uporabo v živilski industriji), daje siru „Jihočeská Niva“ značilen okus. Potem ko se doda sirilo in se mleko sesiri, se nastala sirna zrna napolnijo v modele ovalne oblike. Sirotka se izsuši, na določeni temperaturi pa se razvije kultura mikroflore. Sir se soli v dveh fazah: najprej se potopi v kad s slanico, nato pa ga natrejo z grobo mleto soljo. V preteklosti je zorenje potekalo le v naravnih kleteh za zorenje, ki so bile izdolbene iz apnenčaste skale. Leta 2005 so bile zaradi povečanja proizvodnje tega sira z modro plesnijo zgrajene klimatizirane kleti za zorenje, opremljene s sistemi za nadzor temperature in vlage. Sir v kleteh zori vsaj štiri tedne.

Površina zorjenega sira se opere ali postrga.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Glede na biotehnološko naravo proizvoda mora biti sir z modro plesnijo zapakiran neposredno v proizvodnem objektu. To je nujno tudi zato, da se ohranita kakovost in higiena proizvoda, prepreči zamenjava sira s siri z drugih območij in nenazadnje omogoči boljša sledljivost proizvoda.

Sir se v celoti ali po posameznih kosih zapakira v aluminijasto folijo ali poseben ovoj, ki prepušča kisik. Drugi del proizvodnje se razreže v kose in zapakira v plastične posode, ki so pokrite s plastičnim potiskanim ovojem.

Embalaža mora biti nepoškodovana, čista in ustrezno označena.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Označba „Jihočeská Niva“ je jasno navedena na embalaži proizvoda.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje zajema regijo Južna Češka, katere meje določa zakon št. 36/1960 o ozemeljski delitvi države, kakor je bil spremenjen.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Regija Južna Češka je eno najmanj onesnaženih območij v Češki republiki. Vedno se je obravnavala predvsem kot kmetijsko območje. To danes še vedno velja.

Mleko izvira iz Južne Češke. Pašniki so na zaščitenih območjih Novohradské Hory, Blanský les in Šumava, edinstveno rastlinstvo območja pa ugodno vpliva na okus mleka.

Za to raznoliko, razgibano zemljišče z neokrnjenimi gozdovi, travniki, pašniki in čistimi vodotoki je značilno zelo čisto okolje, zlasti v regiji Český Krumlov in hribovju Šumava (leta 1990 je bilo razglašeno za biosferni rezervat UNESCO). Dragocenost naravnega okolja Južne Češke dokazujejo številna uradno določena zaščitena območja, od katerih imata dve območji zaščiten status UNESCO.

Območja zajemajo pašnike, bogate z različnim rastlinstvom, zlasti mezofilne pašnike, na katerih raste za območje značilno rastlinstvo. Poleg nekaterih značilnih redkih vrst so posebnost tega območja zelo raznovrstne kratkopecljate rastline (volk, bilnica itd.). Posebna endemična rastlina je Phyteuma nigrum, druge vrste so še Gentiana pannonica, Gentiana cruciata, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subsp. Bohemica, Carex michelii, Andropogon ischaemum, Veronica teucrium, Stachys recta, Koeleria pyramidata itd.

Izkušnje lokalnega prebivalstva s proizvodnjo sira „Jihočevská Niva“, ki jih prenašajo iz roda v rod, zagotovo bistveno vplivajo na kakovost in lastnosti sira „Jihočeská Niva“.

Na podlagi teh dejavnikov se to opredeljeno območje jasno razlikuje od sosednjih območij.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Za sir „Jihočeská Niva“ sta značilna zelo kakovostna pridelava in njegov okus z uravnoteženo vsebnostjo suhe snovi, maščobe in soli; že več desetletij ga proizvajajo po postopku, opisanem v točki 3.5, ki ostaja nespremenjen. Surovina za proizvod je mleko iz Južne Češke.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Sir „Jihočeská Niva“ z modro plesnijo se v obratu Český Krumlov proizvaja z uporabo enakih proizvodnih metod že od leta 1951. Številne navedbe v medijih potrjujejo zgodovino proizvodnje sira „Niva“. Sir se imenuje po travnikih in pašnikih Šumave, ki so vir glavne sestavine, tj. kravjega mleka. Edinstveno rastlinstvo območja pozitivno vpliva na okus mleka in s tem tudi na končni proizvod.

Širša javnost in strokovnjaki mlečne industrije sir „Jihočeská Niva“ z modro plesnijo na češkem trgu zelo cenijo. Strokovnjaki sir „Jihočeská Niva“ na nacionalnih razstavah sirov že vrsto let uvrščajo v kategorijo najboljših sirov z modro plesnijo. „Jihočeská Niva“ je prav tako zelo cenjen med širšo javnostjo.

Priljubljenost in sloves sira „Jihočeská Niva“ jasno dokazuje tudi dejstvo, da je v kratkem reklamnem filmu o regiji Južna Češka predstavljen kot značilen lokalni proizvod.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=208&plang=cs

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 5.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 33/10

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 33/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„POULET DES CÉVENNES“/„CHAPON DES CÉVENNES“

ES št.: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Poulet des Cévennes“/„Chapon des Cévennes“

2.   Država članica ali tretja država:

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Značilnosti ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“:

Pasme: skupina vlagateljica uporablja križance S 757 N, T 457 N in T 451. Ti križanci so navedeni v registru križancev pasem, ki so trenutno priznane kot pasme počasne reje.

Trupi imajo na videz te značilnosti:

| | Razred A (opredelitev iz Uredbe (ES) št. 543/2008). |
| --- | --- |

Razred A (opredelitev iz Uredbe (ES) št. 543/2008).

| | Splošno: trupi so brez očitne asimetrije. |
| --- | --- |

Splošno: trupi so brez očitne asimetrije.

| | Kosti: brez nekroze, brez rdeče diafize. |
| --- | --- |

Kosti: brez nekroze, brez rdeče diafize.

| | Koža:






  — | brez prask: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so praske vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje, |
| --- | --- | --- |

Koža:

—

brez prask: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so praske vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje,

| — | ožganine: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so ožganine vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje, |
| --- | --- |

—

ožganine: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so ožganine vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje,

| — | brez ostankov perja in puha, |
| --- | --- |

—

brez ostankov perja in puha,

| — | grodnica: sistematična uvrstitev v nižji razred, če je koža na grodnici pretrgana, |
| --- | --- |

—

grodnica: sistematična uvrstitev v nižji razred, če je koža na grodnici pretrgana,

| — | izkrvavitev: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so sklepi na udih rdeči ali če so navzoče podplutbe, |
| --- | --- |

—

izkrvavitev: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so sklepi na udih rdeči ali če so navzoče podplutbe,

| — | pri perutnini z odstranjenim črevesjem: glava in noge so čisti ter brez nekroze. |
| --- | --- |

—

pri perutnini z odstranjenim črevesjem: glava in noge so čisti ter brez nekroze.

Najmanjša teža trupov:

| | za piščanca:






  — | 1 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko, |
| --- | --- | --- |

za piščanca:

—

1 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko,

| — | 1,3 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“. |
| --- | --- |

—

1,3 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“.

| | za kopuna:






  — | 2,5 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko, |
| --- | --- | --- |

za kopuna:

—

2,5 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko,

| — | 2,9 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“. |
| --- | --- |

—

2,9 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“.

„Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ se odlikuje po čvrstih mišicah in mesu, ki je toliko bolj cenjeno, ker je sočno in nemastno.

Meso „Poulet des Cévennes“ se prodaja v svežih celih trupih, pripravljenih za peko (brez drobovine), z odstranjenim črevesjem ali razsekano.

Meso „Chapons des Cévennes“ se prodaja v svežih celih trupih, pripravljenih za peko (pakiranje – pripravljeno za peko) ali z odstranjenim črevesjem.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Piščanci „Poulet des Cévennes“ in kopuni „Chapon des Cévennes“ imajo dostop do skalnatega, poraščenega in zasajenega pašnika najpozneje pri starosti 42 dni.

Naravna krma temelji na treh žitih ter je brez moke in živalske maščobe, saj dopolnila vključujejo rastlinske beljakovine (soja, oljna ogrščica, sončnica), minerale in vitamine.

Piščanci „Poulet des Cévennes“ se pri vzreji krmijo v treh, kopuni „Chapon des Cévennes“ pa v štirih fazah:

Stopnja vsebnosti žitaric po fazah krmljenja za piščanca

V začetni fazi: največ od 1. do 28. dne

najmanj 50 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka.

V fazi rasti: od 29. do 52. dne

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj dve vrsti žit).

V zaključni fazi: od 53. dne do zakola

najmanj 80 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

Stopnja vsebnosti žitaric po fazah krmljenja za kopuna

V začetni fazi: največ od 1. do 28. dne

najmanj 50 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka.

V fazi rasti: od 29. do 52. dne

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj dve vrsti žit).

V zaključni fazi: od 53. dne do zakola

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

V fazi zakola: 4 tedne pred zakolom

najmanj 80 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Piščanci in kopuni se vzrejajo na geografskem območju ZGO.

Piščeta se prepeljejo rejcem pri enem dnevu starosti. Piščanci se vzrejajo 84 in kopuni 150 dni.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na oznakah mora biti obvezno navedeno:

| — | ime ZGO:
  „Poulet des Cévennes“,
  ali
  „Chapon des Cévennes“. |
| --- | --- |

—

ime ZGO:

„Poulet des Cévennes“,

ali

„Chapon des Cévennes“.

| — | Klavnica, v kateri je bil opravljen zakol perutnine, je identificirana na informativni oznaki (žig EGS) ali na oznaki teža/cena, ki je na pakiranju nalepljena ob informativni oznaki. |
| --- | --- |

—

Klavnica, v kateri je bil opravljen zakol perutnine, je identificirana na informativni oznaki (žig EGS) ali na oznaki teža/cena, ki je na pakiranju nalepljena ob informativni oznaki.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje je bilo opredeljeno na podlagi več temeljnih meril: zgodovine vzreje in njenega slovesa, lokalnega znanja in spretnosti, preteklih in sedanjih gospodarskih razmer ter ekoloških dejavnikov.

Geografsko območje ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ obsega 426 občin, porazdeljenih po teh štirih departmajih:

Departma Ardèche

kantoni: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans in Viviers;

del kantona: Villeneuve-de-Berg;

občine: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu in Lanas.

Departma Gard

kantoni: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres in Le Vigan.

Departma Hérault

kantona: Claret in Ganges.

Departma Lozère

kantoni: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte in Villefort.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Značilnosti geografskega območja ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ so:

Razgibana pokrajina

Za strmo, nagnjeno in valovito pokrajino Cévennes je značilen razgiban relief.

Topografija zajema območje Cévennes med približno 200 in 1 700 metri nadmorske višine, relief pa je po celotnem navedenem območju raznolik.

Med seboj se jasno razlikujejo tri naravna območja: območje Hautes Cévennes, ki se na vzhodu nagiba nad območjem Basses Cévennes in visokimi planotami, v katere se zarezujejo soteske, ki oblikujejo območji Causses in Gorges.

Tako ležijo med masivoma Bougès in Aigoual na višini med 250 in 1 000 metri globoke in zaprte doline. Reki Gardon d'Anduze in Gardon d'Alès, ki se spuščata od izvirov v hribovju v kotlino Alès skoraj 1 400 metrov v globino, se zarezujeta v pobočja številnih globokih sotesk, imenovanih „vallats“.

Poleg tega so ilovnato-apnenčasta in ponekod skrilasta tla na območju Cévennes suha in zelo skalnata ter jih je težko obdelovati.

Podnebna raznolikost

Vroče podnebje z močno poletno sušo in veliko sonca v dolinah rek Gardon d'Anduze in Gardon d'Alès se močno razlikuje od ostrega podnebja na pobočjih masiva Mont Lozère (več kot 90 dni zmrzali na leto).

Razlike so iz sezone v sezono zelo izrazite. To je zlasti območje sredozemskih padavin, ki jih še okrepi razgiban relief: dolgotrajne padavine ali hude občasne nevihte, ki so pogoste med septembrom in majem, pri čemer jih je največ jeseni, pozimi pa manj.

Poletje je, nasprotno, zelo suho. Pozimi sneži nad 800 metri nadmorske višine, toda debelina snežne odeje in trajanje snega se zelo spreminjajo.

Zato se podnebna območja, ki so drugo od drugega oddaljena le nekaj kilometrov, med seboj močno razlikujejo.

Posebno rastlinstvo

Lastnosti tal ter raznolikost podnebja in reliefa prispevajo k raznolikosti rastlinstva na območju Cévennesa.

Za masiv Mont Lozère je značilno, da na njem ni dreves. Povsod so le travniki ali resave, na katerih rastejo borovnice, resje in košeničica.

Malo nižje se pojavijo prva drevesa: bukve, jelke in bori.

Še nižje so hrasti in kostanji.

Hribi in doline območja Cévennes so kar najbolj raznoliki, saj so njihovi vrhovi porasli z resavo, ki se razprostira od košenice rumene žafranaste barve in resja bledo vijoličaste barve do gozda črnike. Ta je videti kot podaljšek grmičaste pokrajine, ki se mimo kostanjevih gozdov nadaljuje vse do gorovja.

Znanja in spretnosti, prilagojeni okolju

Rejci zlasti skrbno vzdržujejo pašnike. Drevesa sadijo glede na „to, kar raste naokoli“. Zaradi takega zdravorazumskega pristopa ne sadijo dreves, ki ne bi bila prilagojena tlom območja Cévennes in njegovemu podnebju.

Rejci so razvili tudi znanja in spretnosti v zvezi s krmo, saj so oblikovali načrte krmljenja, pri katerih so upoštevali različne razvojne faze perutnine. Krmo perutnine sestavljajo najmanj tri vrste žit, med katerimi je koruza. Za navedeno prakso je značilno tudi nenehno povečevanje deleža žit, ki v zaključni fazi doseže najmanj 80 %.

Eden od elementov navedenega znanja in spretnosti je tudi ustrezno upravljanje pašnikov. To omogoča, da perutnina izkoristi dopolnilno krmo iz lokalnih rastlinskih vrst (aromatična zelišča, resje, mladi drevesni poganjki ali jagodičevje) in grobega peska iz kamnov, ki so se odkrušili s skal na območju Cévennes. Ta pesek krepi razvoj želodca perutnine, ki lahko zato krmo bolje zmelje in jo posledično bolje prebavi.

5.2   Posebnosti proizvoda:

ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ se odlikuje po okušalnih lastnostih mesa, rumeni barvi piščancev, čvrstih mišicah ter sočnem in nemastnem mesu. Navedeno označbo ZGO odlikuje večdesetletni sloves.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Povezanost temelji na slovesu ter znanju in spretnostih rejcev, ki vplivajo na vzrejo tako, da se razvijejo vse posebnosti, povezane z območjem vzreje.

Vzreja perutnine na območju Cévennes je prilagojena fizičnim omejitvam naravnega okolja, rejci pa so v zvezi z njo iz roda v rod razvili pristno znanje in spretnosti.

Krma, ki temelji na najmanj treh vrstah žit, vpliva na okušalne lastnosti mesa (ki je čvrsto, sočno in nemastno), krmljenje s koruzo in sirkom pa naravno vpliva na barvo rumenih piščancev. Dopolnilna krma, ki je naravno navzoča na navedenem območju (aromatična zelišča, mladi drevesni poganjki, jagodičevje, insekti ...), prispeva tudi k sočnosti mesa.

Piščanec „Poulet des Cévennes“ ali kopun „Chapon des Cévennes“ poleg tega izvira iz golovrate pasme, ki ima dolge noge. Zaradi te posebnosti, ki je nepogrešljiva, da bi se lahko perutnina gibala po hribovitem površju, ne da bi se ranila, je mogoče kar najbolje izkoristiti vse prednosti pašnika. Ta posebnost pašnikov vpliva tudi na mišičevje piščanca „Poulet des Cévennes“ ali kopuna „Chapon des Cévennes“ in se izraža v organoleptičnih lastnostih mesa, ki se odlikuje po čvrstih mišicah in tem, da je nemastno.

Vzreja perutnine na območju Cévennes ne nazadnje prispeva k ohranjanju podeželskih kmetijskih skupnosti, ki so po zaprtju rudnikov in industrijskih obratov obubožale.

Vzreja perutnine z ZOP „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ je torej prilagojena naravnemu okolju, ki vpliva na posebnosti mesa.

ZOP „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ ima poleg tega že dolgotrajen sloves, o čemer pričajo številna tekmovanja v povezavi s perutnino in srečanja, ki se prirejajo od začetka 20. stoletja in na katerih se s priznanji potrjuje kakovost perutnine z območja Cévennes. Pomembno je pripomniti, da so že takrat poleg kmečkih dvorišč in družinskih kmetij, ki so vzrejale perutnino, obstajala nekatera specializirana vzrejališča z domačo vzrejo za prodajo na trgih.

O piščancu „Poulet des Cévennes“ in kopunu „Chapon des Cévennes“ danes pišejo številni članki v regionalnem in nacionalnem tisku, povezujeta pa se tudi z vsemi promocijskimi ukrepi proizvodov z oznakami kakovosti in porekla z območja Languedoc-Roussillon, kot sta na primer prireditvi „Militant du goût“ ali „La qualité fait sa comédie“, ki potekata vsako leto v Montpellieru in sta namenjena široki javnosti.

O sedanjem slovesu priča tudi to, da je meso „Poulet des Cévennes“ dobilo številna priznanja, kot je na primer bronasta medalja iz leta 2009, podeljena na splošnem kmetijskem tekmovanju mednarodnega kmetijskega sejma v Parizu.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomestila jo je Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

---