# Eiropas Savienības C 33/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.033.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 33 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 5. februāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.033.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 33

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 5. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 033/01 | Komisijas paziņojums par iestādi, kura pilnvarota izdot izcelsmes sertifikātus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 | 1 |
| 2013/C 033/02 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem | 2 |
| 2013/C 033/03 | Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 033/01

Komisijas paziņojums par iestādi, kura pilnvarota izdot izcelsmes sertifikātus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009

1

2013/C 033/02

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

2

2013/C 033/03

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

3

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 033/04 | Euro maiņas kurss | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 033/04

Euro maiņas kurss

4

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 033/05 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 5 |
| 2013/C 033/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 10 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 033/05

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

5

2013/C 033/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

10

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/1

---

Komisijas paziņojums par iestādi, kura pilnvarota izdot izcelsmes sertifikātus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009

2013/C 33/01

Ar Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, kas publicēta 2009. gada 26. septembra Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 254, ir atvērta importa tarifa kvota Indijas izcelsmes cukuram.

Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulas (EK) Nr. 891/2009 10. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar šo kvotu importētos produktus laiž brīvā apgrozījumā ar nosacījumu, ka tiek uzrādīts izcelsmes sertifikāts.

Atbilstīgi šai regulai izcelsmes sertifikātus drīkst izdot šāda iestāde:

| Office of Additional Director General of Foreign Trade Office |
| --- |
| Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg |
| Churchgate |
| Mumbai 400 020 |
| INDIA |
| Tālr. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074 |
| Fakss +220 01255 |

Office of Additional Director General of Foreign Trade Office

Nishta Bhavan, 48, Sir Vithaldas Thackersey Marg

Churchgate

Mumbai 400 020

INDIA

Tālr. +220 17716 / +220 38094 / +220 31074

Fakss +220 01255

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/2

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi cūkgaļas nozares produktiem

2013/C 33/02

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (1) ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2012. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam attiecībā uz kvotām 09.4038, 09.4170 un 09.4204, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (2) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2013. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 129, 28.5.2009., 13. lpp.

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 464 358 |
| 09.4170 | 3 541 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam

(kg)

09.4038

25 464 358

09.4170

3 541 500

09.4204

3 468 000

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/3

---

Komisijas paziņojums par nepieprasītajiem daudzumiem, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kuras Savienība atvērusi mājputnu gaļas, olu un olu albumīna nozares produktiem

2013/C 33/03

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (1), (EK) Nr. 536/2007 (2), (EK) Nr. 539/2007 (3), (EK) Nr. 1384/2007 (4) un (EK) Nr. 1385/2007 (5) ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. Daudzumi, kas norādīti 2012. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegtajos importa licenču pieteikumos par apakšperiodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam attiecībā uz kvotām 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4402, 09.4091, 09.4092 un 09.4421, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (6) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumus, par kuriem netika iesniegti pieteikumi, pieskaita apjomam, kas noteikts nākamajam kvotas apakšperiodam – no 2013. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam; minētie daudzumi norādīti šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.

(2)  OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.

(3)  OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.

(4)  OV L 309, 27.11.2007., 40. lpp.

(5)  OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.

(6)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

| Kvotas kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 2 482 054 |
| 09.4070 | 876 750 |
| 09.4169 | 12 421 750 |
| 09.4015 | 107 840 000 |
| 09.4402 | 8 422 365 |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 298 000 |
| 09.4421 | 175 000 |

Kvotas kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas noteikts apakšperiodam no 2013. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 30. jūnijam

(kg)

09.4068

2 482 054

09.4070

876 750

09.4169

12 421 750

09.4015

107 840 000

09.4402

8 422 365

09.4091

140 000

09.4092

298 000

09.4421

175 000

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 4. februāris

2013/C 33/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3552 |
| JPY | Japānas jena | 125,63 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4599 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86190 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,5823 |
| CHF | Šveices franks | 1,2350 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,4275 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,669 |
| HUF | Ungārijas forints | 293,23 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7003 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1640 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3720 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3790 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2990 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3509 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5081 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6002 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6781 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 478,02 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,1188 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,4482 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5915 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 112,82 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2080 |
| PHP | Filipīnu peso | 55,000 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,6490 |
| THB | Taizemes bāts | 40,344 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6975 |
| MXN | Meksikas peso | 17,1751 |
| INR | Indijas rūpija | 72,1980 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3552

JPY

Japānas jena

125,63

DKK

Dānijas krona

7,4599

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86190

SEK

Zviedrijas krona

8,5823

CHF

Šveices franks

1,2350

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,4275

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,669

HUF

Ungārijas forints

293,23

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7003

PLN

Polijas zlots

4,1640

RON

Rumānijas leja

4,3720

TRY

Turcijas lira

2,3790

AUD

Austrālijas dolārs

1,2990

CAD

Kanādas dolārs

1,3509

HKD

Hongkongas dolārs

10,5081

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6002

SGD

Singapūras dolārs

1,6781

KRW

Dienvidkorejas vona

1 478,02

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,1188

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,4482

HRK

Horvātijas kuna

7,5915

IDR

Indonēzijas rūpija

13 112,82

MYR

Malaizijas ringits

4,2080

PHP

Filipīnu peso

55,000

RUB

Krievijas rublis

40,6490

THB

Taizemes bāts

40,344

BRL

Brazīlijas reāls

2,6975

MXN

Meksikas peso

17,1751

INR

Indijas rūpija

72,1980

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/5

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 33/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMA PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“JIHOČESKÁ NIVA”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — |  | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — |  | Marķēšana |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—



Ražošanas metode

—



Saikne

—



Marķēšana

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

Kopsavilkuma 4.2. punktā – apraksts – sestā daļa lasāma šādi:

“Forma, kādā produktu laiž tirdzniecībā: līdztekus rituļa formai, kas sver aptuveni 2,8 kg, sieru piedāvā tirdzniecībā arī pusrituļa formā, kas sver aptuveni 1,2 kg, un porciju veidā, kuras sver no 115 g līdz 220 g.”

Lai labāk atbilstu tirgus prasībām, šo definējumu vēlams sniegt elastīgākā formulējumā. Tādēļ prasīts šīs daļas tekstu grozīt šādi:

“Veids, kādā produktu laiž tirdzniecībā: sieru piedāvā tirdzniecībā rituļu, pusrituļu un dažāda svara porciju veidā.”

Iepriekš minētais grozījums nekādi nemaina produkta sastāvu vai ražošanas metodi.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

“JIHOČESKÁ NIVA”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-0984-19.03.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Jihočeská Niva”

2.   Dalībvalsts:

Čehijas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums 1. punktā:

Ārējais izskats: siers pēc formas ir ritulis 180–200 mm diametrā un aptuveni 10 cm augstumā (tas sver aptuveni 2,8 kg); aplūkojot rituli, redzams, ka tā miza apstrādāta mazgājot vai kasot; zilganais pelējums, kas veidojas visā ritulī, un daļēji vaskainā kārtiņa uz tā virsas nav bojājumu pazīmes. Siera rituļa virsas krāsa var būt no krēmkrāsas līdz gaiši brūnganai.

Izskats iekšpusē: siera masa ir no krēmbaltas līdz sviesta krāsai ar vienmērīgu pelējumu marmorējumu no zaļas līdz zaļi zilganai krāsai; siera masā ir caurumojuma pazīmes.

Siera konsistence: samērā čaugana, drupana; nogatavinājums vienmērīgs; neraksturīgu pelējumu klātiene nav pieļaujama.

Garša un smarža: sāļa, izteikta, aromātiska, pikanta, raksturīga Penicillium roqueforti pelējumu kultūrām.

Veids, kādā produktu laiž tirdzniecībā: sieru piedāvā tirdzniecībā rituļu, pusrituļu un dažādu svaru porciju veidā.

Fizikāli ķīmiskās īpašības

Sausnas saturs: 52 %. Sausnas satura maksimāli pieļaujamā negatīvā atkāpe: – 1 %; pozitīva atkāpe no sausnas satura nav uzskatāma par trūkumu.

Tauku saturs sausnā: 50 %; pieļaujamais sausnas tauku satura diapazons: no 50 % līdz < 55 %.

Sāls saturs: 3–5,5 %.

Mikrobioloģiskās īpašības

Sierā ietilpst šādu tipu Penicillium roqueforti kultūras: PY vai PV, CB, PR1 (līdz PR4). Mikrobioloģiskajā ziņā siers atbilst pārtikas nekaitīguma standartiem un ražošanas procesa sanitāri higiēniskajām prasībām.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Šā dabīgā pelējumu siera ražošanā izmantotā pamatizejviela ir pienotavā apstrādāts govs piens. Sieru ražo vienīgi no piena, ko iegūst noteiktajā apgabalā. Pārējās izmantotās izejvielas ir PY vai PV, CB, PR1 (līdz PR4) tipa Penicillium roqueforti kultūras, vārāmais sāls, pienskābes baktēriju kultūras, himozīns, kalcija hlorīds.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Nepiemēro

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Pamatizejvielai – pienam – jābūt iegūtam noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Arī visam ražošanas un nogatavināšanas procesam jānoris noteiktajā apgabalā, lai pilnā mērā izmantotu ilgo vietējo pieredzi un sākotnējos nogatavināšanas pagrabus.

Sieru pagatavo no pienotavā pārstrādāta piena, kura tauku saturs ir 3,45 %; pienam pievieno vietējās pienskābes baktēriju kultūras, lai nodrošinātu pareizu siera paskābināšanos visā ražošanas un nogatavināšanas procesa laikā. Raksturīgo garšu “Jihočeská Niva” sieram piešķir Penicillium roqueforti kultūras, kuras izmanto jau desmitiem gadu (šo kultūru krājumi parasti ir pieejami pārtikas rūpniecības uzņēmumu vajadzībām). Kunkuļi (siera graudi), kas veidojas pēc himozīna pievienošanas un piena sarecināšanas, tiek ievietoti rituļu formas veidnēs. Sūkalas notecina, un mikrofloras kultūra attīstās ierobežotā temperatūrā. Sieru sāla divos posmos: vispirms to iemērc sālsūdenī, bet pēc tam ieberž ar rupjgraudainu sāli. Agrāk nogatavināšanu veica vienīgi dabiskos, kaļķainās klintīs izgrebtos pagrabos. Taču 2005. gadā šā siera ražošanas apjoma palielināšanas dēļ izbūvēja nogatavināšanas pagrabus, kurus aprīkoja ar gaisa kondicionēšanas un temperatūras un mitruma regulēšanas iekārtām. Šajos pagrabos siers nogatavinās vismaz četras nedēļas.

Kad rituļi ir nogatavojušies, to virsa tiek mazgāta vai kasīta.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Ņemot vērā šā zilā siera biotehnoloģisko raksturu, produkts jāiepako ražotnē uz vietas. Tas vajadzīgs arī, lai saglabātu produkta kvalitāti, higiēnisko nevainojamību un tīrību, tādējādi novēršot iespēju, ka sieru sajauc ar citā reģionā pagatavotu sieru, un, visbeidzot, lai garantētu labāku produkta izsekojamību.

Rituļus vai to daļas iepako alumīnija folijas iesaiņojumā vai īpašā gaisa caurlaidīgā iesaiņojumā. Daļu produkcijas sadala porcijās un iepako plastmasas trauciņos, kurus aizdara ar apdrukātu plastmasas plēvi.

Iesaiņojumam jābūt neskartam, tīram un attiecīgi marķētam.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Norāde “Jihočeská Niva” skaidri saskatāma uz produkta iesaiņojuma.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals ir Dienvidbohēmija (Jihočeský kraj), kura robežas noteiktas ar grozīto Likumu Nr. 36/1960 Sb. par valsts teritoriālo iedalījumu.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Dienvidbohēmija ir viens no Čehijas Republikas vismazāk piesārņotajiem reģioniem. Tas vienmēr uzskatīts par galvenokārt lauksaimniecisku reģionu. Tāds tas ir saglabājies arī līdz mūsdienām.

Pienu iegūst Dienvidbohēmijā. Ganības atrodas aizsargātajos apgabalos Novohradské Hory, Blanský Les un Šumava, kur tipiskais augu valsts botāniskais sastāvs pozitīvi ietekmē piena garšu.

Šim ainaviski dažādajam reģionam ar nevienmērīgu reljefu, dzidra ūdens avotiem un mežiem, neskartām pļavām un ganībām raksturīga ļoti tīra vide, it īpaši Český Krumlov apkaimē un Šumavas (Šumava) kalnājā (1990. gadā UNESCO tam piešķīris biosfēras rezervāta statusu). Pierādījums tam, ka Dienvidbohēmijas dabas vide ir ļoti vērtīga, ir tas, ka daudzas ainavas ir oficiāli aizsargātas, un divas no tām aizsargā UNESCO.

Tās ir ganības, kurām raksturīga liela augu sugu dažādība, jo īpaši mezofilajās [mēreni mitrās] pļavās ar reģionam tipisku floru. Tipiski šeit ir augi ar īsu stublāju (vilkakūla, auzenes); sastopama liela sugu daudzveidība un dažas retas, apgabalam tipiskas vietējās sugas. Specifiskas, endēmiskas sugas ir Phyteuma nigrum – endēmiska suga, Gentiana pannonica, Gentiana cruciata, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subsp. Bohemica, Carex Michelii, Andropogon ischaemum, Veronica teucrium, Stachys recta, Koeleria pyramidata u. c.

Būtiska ietekme uz “Jihočeská Niva” kvalitāti un īpašībām ir arī vietējo iedzīvotāju uzkrātajai un no paaudzes paaudzē pārmantotajai pieredzei siera ražošanā.

Tie ir faktori, pēc kuriem noteiktais apgabals krasi atšķiras no kaimiņu apgabaliem.

5.2.   Produkta specifika:

Dienvidbohēmijas sieram “Jihočeská Niva” raksturīga augsta kvalitāte un laba garša, vienmērīgs sausnas, tauku un sāls saturs; tas ir gatavots jau vairākas desmitgades nemainītā ražošanas procesā, kas aprakstīts šā dokumenta 3.5. punktā. Produkta pamatizejviela ir Dienvidbohēmijas apgabalā iegūts piens.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Sieru “Jihočeská Niva” pagatavo Český Krumlov siera fabrikā pēc metodes, kas nav mainījusies kopš 1951. gada. “Niva” siera gatavošanas vēsture vairākkārt minēta drukātos dokumentos. Siera nosaukums cēlies no Šumavas pļavām un ganībām, no kurienes nāk tā galvenā izejviela – piens. Vietējās augu valsts neatkārtojamība pozitīvi ietekmē gan piena, gan arī gatavā produkta garšu.

Zilo sieru “Jihočeská Niva” Čehijas tirgū ļoti iecienījusi gan plaša sabiedrība, gan arī piena rūpniecības darbinieki. Valsts siera gadatirgos sieram “Jihočeská Niva” ekspertu komisijas jau vairākus gadus devušas augstāko novērtējumu pelējuma sieru vidū. “Jihočeská Niva” sieru ļoti iecienījusi arī plaša sabiedrība.

Par šādu popularitāti liecina arī fakts, ka īsā reklāmas filmā par Dienvidbohēmijas reģionu siers “Jihočeská Niva” piedāvāts kā viens no raksturīgākajām vietējiem produktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=208&plang=cs

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 33/10

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 33/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“POULET DES CÉVENNES”/“CHAPON DES CÉVENNES”

EK Nr.: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Poulet des Cévennes”/“Chapon des Cévennes”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar AĢIN “Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” apzīmētā produkta īpašības ir aprakstītas turpmāk.

Vistu ģimenes: ražotājgrupa izmanto krustojumus S 757 N, T 457 N un T 451. Šie krustojumi ietilpst patlaban atzīto lēnaudzīgo ģimeņu krustojumu skaitā.

Liemeņu ārējais izskats atbilst precīziem raksturlielumiem:

| | A kategorija (Regulas (EK) Nr. 543/2008 definīcija); |
| --- | --- |

A kategorija (Regulas (EK) Nr. 543/2008 definīcija);

| | vispārīgās prasības – liemenis bez izteiktas asimetrijas; |
| --- | --- |

vispārīgās prasības – liemenis bez izteiktas asimetrijas;

| | kauli – nav nekrozes, nav sarkanās diafīzes; |
| --- | --- |

kauli – nav nekrozes, nav sarkanās diafīzes;

| | āda:






  — | nav nagu atstātu ieskrāpējumu: ja saskatāmi ieskrāpējumi uz krūtīm un stilbiem, liemeņi sistemātiski izbrāķējami; uz citām ķermeņa daļām ieskrāpējumi ir pieļaujami, |
| --- | --- | --- |

āda:

—

nav nagu atstātu ieskrāpējumu: ja saskatāmi ieskrāpējumi uz krūtīm un stilbiem, liemeņi sistemātiski izbrāķējami; uz citām ķermeņa daļām ieskrāpējumi ir pieļaujami,

| — | apdegumi: ja saskatāmi apdegumi uz krūtīm un stilbiem, liemeņi sistemātiski izbrāķējami; uz citām ķermeņa daļām apdegumi ir pieļaujami, |
| --- | --- |

—

apdegumi: ja saskatāmi apdegumi uz krūtīm un stilbiem, liemeņi sistemātiski izbrāķējami; uz citām ķermeņa daļām apdegumi ir pieļaujami,

| — | nav apmatojuma palieku un sīku spalvu, |
| --- | --- |

—

nav apmatojuma palieku un sīku spalvu,

| — | krūšukauls: ja saskatāmi ādas ieplīsumi uz krūšukaula, liemeņi sistemātiski izbrāķējami, |
| --- | --- |

—

krūšukauls: ja saskatāmi ādas ieplīsumi uz krūšukaula, liemeņi sistemātiski izbrāķējami,

| — | asiņojumi: ja uz locekļiem ir sarkanumi vai ja ir plaši asinsizplūdumi (ehimoze), liemeņi sistemātiski izbrāķējami, |
| --- | --- |

—

asiņojumi: ja uz locekļiem ir sarkanumi vai ja ir plaši asinsizplūdumi (ehimoze), liemeņi sistemātiski izbrāķējami,

| — | putnu liemeņi ar galvu, kājām un iekšām: galva un kājas tīras, bez nekrozes. |
| --- | --- |

—

putnu liemeņi ar galvu, kājām un iekšām: galva un kājas tīras, bez nekrozes.

Liemeņu minimālais svars:

| | vistai:






  — | 1 kg, ja to pārdod “izķidātu bez iekšām”; gatava cepšanai, |
| --- | --- | --- |

vistai:

—

1 kg, ja to pārdod “izķidātu bez iekšām”; gatava cepšanai,

| — | 1,3 kg, ja to pārdod “ar galvu, kājām un iekšām”; |
| --- | --- |

—

1,3 kg, ja to pārdod “ar galvu, kājām un iekšām”;

| | kapaunam:






  — | 2,5 kg, ja to pārdod “izķidātu bez iekšām”; šo noformējuma veidu sauc “gatavs cepšanai” (PAC), |
| --- | --- | --- |

kapaunam:

—

2,5 kg, ja to pārdod “izķidātu bez iekšām”; šo noformējuma veidu sauc “gatavs cepšanai” (PAC),

| — | 2,9 kg, ja to pārdod “ar galvu, kājām un iekšām”. |
| --- | --- |

—

2,9 kg, ja to pārdod “ar galvu, kājām un iekšām”.

Produktam “Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” ir raksturīga stingra gaļas un muskuļaudu konsistence, ko augstu vērtē jo vairāk tāpēc, ka gaļa ir sulīga un nav trekna.

“Poulet des Cévennes” pārdod vai nu svaigu, veselu liemeņu veidā, kas gatavi cepšanai (izķidāti bez iekšām), vai kopā ar galvu, kājām un iekšām, vai sadalītu gabalos.

“Chapon des Cévennes” pārdod vai nu svaigu, veselu liemeņu veidā, kas gatavi cepšanai (PAC noformējuma veidā), vai kopā ar galvu, kājām un iekšām.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Mājputni, no kuriem iegūst produktus “Poulet des Cévennes” un “Chapon des Cévennes”, atrodas brīvās turēšanas apstākļos akmeņaina un koku puduriem apauguša zālāja apvidū ne ilgāk kā līdz 42 dienu vecumam.

Dabisko pamatbarību veido trīs graudaugi bez miltiem un dzīvnieku taukiem; papildbarībā izēdina augu valsts izcelsmes olbaltumvielu barību (soju, rapsi, saulespuķes), minerālvielas un vitamīnus.

Lai ražotu “Poulet des Cévennes” un “Chapon des Cévennes”, mājputnu ēdināšanā ir trīs atšķirīgi posmi.

Graudaugu īpatsvars barības devā katrā vistu ēdināšanas posmā

Nobarošanas sākumposms: no 1. dzīves dienas līdz 28. dzīves dienai –

vismaz 50 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu.

Augšanas posms: no 29. dienas līdz 52. dienai –

vismaz 70 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu

(vismaz 2 veidu graudaugi).

Nobarošanas beigu posms: no 53. dienas līdz nokaušanai –

vismaz 80 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu

(vismaz 3 veidu graudaugi).

Graudaugu īpatsvars barības devā katrā kapaunu ēdināšanas posmā

Nobarošanas sākumposms: no 1. dzīves dienas līdz 28. dzīves dienai –

vismaz 50 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu.

Augšanas posms: no 29. dienas līdz 52. dienai –

vismaz 70 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu

(vismaz 2 veidu graudaugi).

Nobarošanas beigu posms: no 53. dienas līdz nokaušanai –

vismaz 70 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu

(vismaz 3 veidu graudaugi).

Pirmskaušanas posmā: 4 nedēļas pirms nokaušanas –

vismaz 80 % (pēc barības devas svara) graudaugu un labības blakusproduktu

(vismaz 3 veidu graudaugi).

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Vistas un kapaunus audzē ar šo AĢIN apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

Dzīvnieku audzētājiem piegādā cālīšus, kad tie ir 1 dienas vecumā. Vistu audzēšana ilgst 84 dienas, bet kapaunu audzēšana – vismaz 150 dienas.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz etiķetēm obligāti norāda:

| — | AĢIN nosaukumu
  “Poulet des Cévennes”
  vai
  “Chapon des Cévennes”, |
| --- | --- |

—

AĢIN nosaukumu

“Poulet des Cévennes”

vai

“Chapon des Cévennes”,

| — | lopkautuvi, kurā šie mājputni nokauti, identificē vai nu ar informatīvu etiķeti (EEK zīmogu), vai ar svara/cenas etiķeti uz iepakojuma līdzās informatīvajam marķējumam. |
| --- | --- |

—

lopkautuvi, kurā šie mājputni nokauti, identificē vai nu ar informatīvu etiķeti (EEK zīmogu), vai ar svara/cenas etiķeti uz iepakojuma līdzās informatīvajam marķējumam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals noteikts, ņemot vērā vairākus pamatkritērijus: produkta ražošanas vēsturiskais ilgums un reputācija, vietējā zinātība, vēsturiskā un pašreizējā ekonomiskā realitāte un ekoloģiskie faktori.

Ar šo AĢIN apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst 426 pašvaldību teritorija 4 departamentos.

Ardešas (Ardèche) departamentā –

šādi kantoni: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans un Viviers;

daļa no Villeneuve-de-Berg kantona;

šādas pašvaldības: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu un Lanas.

Gāras (Gard) departamentā –

šādi kantoni: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres un Le Vigan.

Ero (Hérault) departamentā –

šādi kantoni: Claret un Ganges.

Lozēras (Lozère) departamentā –

šādi kantoni: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte un Villefort.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ar AĢIN “Poulet des Cévennes” un “Chapon des Cévennes” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgas turpmāk aprakstītās īpašības.

Nevienmērīgs reljefs

Sevēnu (Cévennes) ainavas raksturīgākā iezīme ir nevienmērīgs reljefs ar stāvām un kraujām nogāzēm un paugurainām ielejām.

Sevēnu kalni plešas aptuveni 200 līdz 1 700 metrus virs jūras līmeņa, un reljefs visā šajā apvidū ir nevienmērīgs.

Tie ir trīs krasi atšķirīgi dabas reģioni: Augšsevēni (Hautes Cévennes), kuri slejas Lejassevēnu (Basses Cévennes) rietumpusē, un aizu izvagotas plakankalnes, kuras veido apvidu, ko sauc par Kosu (Causses) un Goržu (Gorges).

Starp Bougès un Aigoual kalnu masīviem 250 līdz 1 000 m augstumā virs jūras līmeņa klinšu iežmaugā stiepjas dziļas ielejas, kas izveidojušās kalnu nogrobās. Sīki sazarojušās Gardonas upes un upītes (Gardons), kuru augšteces un lejteces augstuma starpība ir gandrīz 1 400 metru un kuru ūdeņi no augstkalnu avotiem gāžas lejup līdz Alès baseinam, izvagojušas nogāzes ar neskaitāmām un dziļām gravām – ierozām (vallats).

Turklāt Sevēnu kaļķainajās māla, dažkārt arī slānekļa augsnēs ir skarbi apstākļi: tās ir grūti kultivējamas un sevišķi akmeņainas.

Kontrastains klimats

Klimats Gardonas ielejās, kur valda silts klimats ar izteikti sausām vasarām un stipru saules gaismu, krasi atšķiras no klimata Lozēras (Lozère) kalna nogāzēs (kur vairāk nekā 90 dienu gadā pieturas sals).

Arī sezonālās atšķirības ir sevišķi krasas. Asi izjūtamas arī Vidusjūras lietusgāzes, ko vēl pastiprina stāvais reljefs: plašā teritorijā līstošs lietus vai atsevišķās vietās stiprs negaiss, kas ir bieža parādība no septembra līdz maijam, kulminējot rudenī un mazinoties ziemā.

Turpretim vasara ir ļoti sausa. Ziemā snieg augstāk par 800 metriem virs jūras līmeņa, taču sniega segas biezums un noturīgums ir ļoti mainīgs.

Visa tā rezultātā apvidos, kas viens no otra atrodas tikai dažu kilometru atstatumā, klimatisko apstākļu kopums var būt krasi atšķirīgs.

Īpaša augu sega

Augsnes īpašības, klimata atšķirības un reljefa dažādība veicina Sevēnu augu valsts dažādīgumu.

Lozēras kalnam raksturīga īpašība ir koku trūkums. To klāj tikai zālāji un krūmāji: mellenāji, virsāji un irbuleņu audzes.

Virzoties lejup pa nogāzi, atrodami jau pirmie koki: dižskābarži, egles, priedes.

Vēl zemāk parādās arī ozoli un kastaņas.

Starp Sevēnu šaurajiem un garajiem pauguriem un ielejām ir ļoti lielas atšķirības: virsotnēm tuvējie krūmāji, kuros irbuleņu safrāndzeltenie toņi mijas ar virsāju violeti mēļajiem toņiem, līdz lejāk pāriet zaļajos ozolājos, kuri līdztekus ar kastaņbirzīm šķiet kā garigu ainavisks turpinājums līdz pat kalnam.

Videi pielāgota zinātība

Putnkopji ar sevišķu rūpību nodrošina āra platību sakopšanu vistu turēšanai. Viņi stāda kokus pēc tam, kad novērojuši, “kas attiecīgajā vietā un ap to aug”. Šāds apdomīgums nepieļauj to, ka vistu āra turēšanas platības apstāda ar kokiem, kas nav piemēroti Sevēnu zemes augsnēm un klimatam.

Vistu audzētāji attīstījuši arī zinātību saistībā ar ēdināšanu, un barošanas plānus viņi sagatavo, ņemot vērā mājputnu dažādos augšanas posmus. Mājputnu barības devā ietilpst vismaz trīs veidu labība, ieskaitot kukurūzu. Šai praksei raksturīgi arī tas, ka pastāvīgi palielina graudaugu proporciju, kas nobarošanas beigu posmā sasniedz vismaz 80 %.

Vēl viena šīs zinātības sastāvdaļa ir āra turēšanas vietu sakopšana. Tā nodrošina mājputniem papildu barību, ko veido vietējo sugu augi (smaržīgie zālaugi, virši, koku jaunie dzinumi vai ogas), un dabisku granti, kas veidota no smalkiem oļiem, kuri radušies klinšu sadēdēšanas procesā, un kas veicina putniem guzas attīstību un tādējādi – barības labāku smalcināšanu, un līdz ar to veicina barības sagremošanu.

5.2.   Produkta specifika:

Ar AĢIN “Poulet des Cévennes” un “Chapon des Cévennes” apzīmētajam produktam raksturīga laba garšas kvalitāte, vistu gaļas dzeltenīgais krāsojums, gaļas un muskuļaudu konsistences stingrums, gaļas sulīgums un liesums. Šai AĢIN ir laba reputācija, kas iemantota kopš vairākiem desmitiem gadu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saiknes pamatā ir putnkopju reputācija un zinātība, kas veido produktu, lai izceltu visas specifiskās īpašības, kuras saistītas ar ražošanas apgabalu.

Sevēnu putnu gaļas ražošana ir pielāgota dabas vides fiziskajiem apstākļiem, un putnkopji šim mērķim no paaudzes paaudzē attīstījuši autentisku zinātību.

Mājputnu ēdināšanai, kuras pamatā ir vismaz triju veidu graudaugu izmantošana, ir sava nozīme produkta garšas kvalitātes veidošanā (gaļas stingrums, sulīgums un liesums), bet kukurūzas un sorgo izmantošana ietekmē šo vistu gaļas krāsu, dabiskā veidā darot to dzeltenāku. Šo mājputnu gaļu garšīgāku dara arī papildu barība, kas dabiskā kārtā sastopama apgabalā (smaržīgie zālaugi, koku jaunie dzinumi, ogas un kukaiņi).

Turklāt produkts “Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” iegūts no vistām, kas cēlušās no kailkakla vistu ģimenes, kurai raksturīgas garas kājas. Šī īpatnība, kas ir nepieciešama, lai vistas varētu pārvietoties nelīdzenā apvidū nesavainodamās, ļauj labāk izmantot visas āra turēšanas platības sniegtās priekšrocības. Šis āra platības specifiskums ietekmē kā “Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” iegūšanai izmantojamo vistu muskulatūru, tā arī produkta organoleptiskās īpašības: gaļa un muskuļaudi ir stingri un gaļa nav trekna.

Visbeidzot, Sevēnu putnkopībai ir sava nozīme to lauksaimniecības struktūru saglabāšanā, kuras vājinājās pēc kalnrūpniecības uzņēmumu slēgšanas.

“Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” ir putnkopības produkcija, kas pielāgota tādai dabas videi, kura ietekmē šā produkta specifiskumu.

“Poulet des Cévennes” vai “Chapon des Cévennes” ir arī produkts ar sen iemantotu reputāciju, kā kopš 20. gadsimta sākuma par to liecina daudzie putnkopības konkursi un lauksaimnieku apvienības, kas atzīst Sevēnu vistu izcilo kvalitāti. Ir svarīgi atzīmēt, ka jau tolaik līdztekus fermu un ģimeņu putnu kūtīm pastāvēja arī dažas specializētas putnkopības saimniecības, kuras ražoja mājamatniecības produkciju pārdošanai tirgos.

Šodien “Poulet des Cévennes” un “Chapon des Cévennes” veltīti daudzi raksti reģiona un valsts preses izdevumos, un produkts ir saistīts ar visiem veicināšanas pasākumiem, kas veltīti Langedokas-Rusijonas reģiona izcelsmes augstas kvalitātes produktiem, piemēram, tādiem pasākumiem kā “Garšas aktīvists” (‘Militant du goût’) vai “Kvalitāte taisa izrādi” (‘La qualité fait sa comédie’), kuri katru gadu norisinās Monpeljē un pulcina plašu sabiedrību.

Par produkta pašreizējo reputāciju liecina arī daudzie apbalvojumi, piemēram, bronzas medaļa, ko “Poulet des Cévennes” ieguva 2009. gadā Parīzes Starptautiskās lauksaimniecības izstādes vispārējā lauksaimniecības konkursā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

---