# Official Journal C 178/2011

| | ISSN 1725-2423
  doi:10.3000/17252423.C_2011.178.eng |
| --- | --- |
| Official Journal
  of the European Union | C 178 |
| | |
| English edition | Information and Notices | Volume 5418 June 2011 |

ISSN 1725-2423

doi:10.3000/17252423.C_2011.178.eng

Official Journal

of the European Union

C 178

English edition

Information and Notices

Volume 5418 June 2011

---

| Notice No | Contents | page |
| --- | --- | --- |
| | II   Information |
| | INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES |
| | European Commission |
| 2011/C 178/01 | Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6228 — Vivendi/SFR) (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 178/02 | Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6186 — Advent/Towergate Businesses) (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 178/03 | Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6219 — Advent International Corporation/Provimi Pet Food Business) (
  1
  ) | 2 |

Notice No

Contents

page

II   Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

2011/C 178/01

Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6228 — Vivendi/SFR) (
  1
  )

1

1

2011/C 178/02

Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6186 — Advent/Towergate Businesses) (
  1
  )

1

1

2011/C 178/03

Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.6219 — Advent International Corporation/Provimi Pet Food Business) (
  1
  )

1

2

| | IV   Notices |
| --- | --- |
| | NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES |
| | European Commission |
| 2011/C 178/04 | Euro exchange rates | 3 |
| 2011/C 178/05 | Commission communication in the framework of the implementation of Directive 2009/48/EC of the European Parliament and of the Council of on the safety of toys(Publication of titles and references of harmonised standards under the directive)
   (
  1
  ) | 4 |
| | NOTICES FROM MEMBER STATES |
| 2011/C 178/06 | Commission information notice pursuant to Article 17(5) of Regulation (EC) No 1008/2008 of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community — Invitation to tender in respect of the operation of scheduled air services in accordance with public service obligations (
  1
  ) | 6 |

IV   Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

2011/C 178/04

Euro exchange rates

3

2011/C 178/05

Commission communication in the framework of the implementation of Directive 2009/48/EC of the European Parliament and of the Council of on the safety of toys(Publication of titles and references of harmonised standards under the directive)
   (
  1
  )

(Publication of titles and references of harmonised standards under the directive)

1

4

NOTICES FROM MEMBER STATES

2011/C 178/06

Commission information notice pursuant to Article 17(5) of Regulation (EC) No 1008/2008 of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community — Invitation to tender in respect of the operation of scheduled air services in accordance with public service obligations (
  1
  )

1

6

| | V   Announcements |
| --- | --- |
| | PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY |
| | European Commission |
| 2011/C 178/07 | State aid — Hungary — State aid C 37/10 (ex NN 64/10) — Recapitalisation of FHB — Decision to initiate the formal investigation procedure — Invitation to submit comments pursuant to Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (
  1
  ) | 7 |
| 2011/C 178/08 | Decision No 165 of 18 March 2011 opening a procedure for granting authorisation for the prospection and exploration of oil and natural gas, being underground natural resources as defined in Article 2(1)(3) of the Underground Natural Resources Act, in Block 3 Tsar Kaloyan, located in Ruse, Razgrad, Silistra, Shumen, Targovishte and Veliko Tarnovo provinces, and announcing that authorisation will be granted on the basis of a competitive bidding procedure | 22 |
| 2011/C 178/09 | Prior notification of a concentration (Case COMP/M.6283 — Valero/Chevron) — Candidate case for simplified procedure (
  1
  ) | 25 |
| 2011/C 178/10 | Prior notification of a concentration (Case COMP/M.6207 — Gestamp/TKMF) (
  1
  ) | 26 |
| 2011/C 178/11 | Communication from the Ministry of Economic Affairs, Agriculture and Innovation of the Kingdom of the Netherlands pursuant to Article 3(2) of Directive 94/22/EC of the European Parliament and of the Council on the conditions for granting and using authorisations for the prospection, exploration and production of hydrocarbons | 27 |

V   Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY

European Commission

2011/C 178/07

State aid — Hungary — State aid C 37/10 (ex NN 64/10) — Recapitalisation of FHB — Decision to initiate the formal investigation procedure — Invitation to submit comments pursuant to Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (
  1
  )

1

7

2011/C 178/08

Decision No 165 of 18 March 2011 opening a procedure for granting authorisation for the prospection and exploration of oil and natural gas, being underground natural resources as defined in Article 2(1)(3) of the Underground Natural Resources Act, in Block 3 Tsar Kaloyan, located in Ruse, Razgrad, Silistra, Shumen, Targovishte and Veliko Tarnovo provinces, and announcing that authorisation will be granted on the basis of a competitive bidding procedure

22

2011/C 178/09

Prior notification of a concentration (Case COMP/M.6283 — Valero/Chevron) — Candidate case for simplified procedure (
  1
  )

1

25

2011/C 178/10

Prior notification of a concentration (Case COMP/M.6207 — Gestamp/TKMF) (
  1
  )

1

26

2011/C 178/11

Communication from the Ministry of Economic Affairs, Agriculture and Innovation of the Kingdom of the Netherlands pursuant to Article 3(2) of Directive 94/22/EC of the European Parliament and of the Council on the conditions for granting and using authorisations for the prospection, exploration and production of hydrocarbons

27

| | Corrigenda |
| --- | --- |
| 2011/C 178/12 | Corrigendum to the winding-up procedure — Decision concerning a winding-up procedure in respect of Apra Leven NV (This text annuls and replaces that published in OJ C 114, 12.4.2011, p. 9) | 29 |
| 2011/C 178/13 | Corrigendum to the decision concerning a reorganisation measure in respect of Apra Leven NV (This text annuls and replaces that published in OJ C 114, 12.4.2011, p. 11) | 31 |

Corrigenda

2011/C 178/12

Corrigendum to the winding-up procedure — Decision concerning a winding-up procedure in respect of Apra Leven NV (This text annuls and replaces that published in OJ C 114, 12.4.2011, p. 9)

29

2011/C 178/13

Corrigendum to the decision concerning a reorganisation measure in respect of Apra Leven NV (This text annuls and replaces that published in OJ C 114, 12.4.2011, p. 11)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text with EEA relevance |

---

(1)   Text with EEA relevance

1

| EN | |
| --- | --- |

EN

---

II Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/1

---

Non-opposition to a notified concentration

(Case COMP/M.6228 — Vivendi/SFR)

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/01

On 9 June 2011, the Commission decided not to oppose the above notified concentration and to declare it compatible with the common market. This decision is based on Article 6(1)(b) of Council Regulation (EC) No 139/2004. The full text of the decision is available only in French and will be made public after it is cleared of any business secrets it may contain. It will be available:

| — | in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes, |
| --- | --- |

—

in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes,

| — | in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6228. EUR-Lex is the on-line access to the European law. |
| --- | --- |

—

in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6228. EUR-Lex is the on-line access to the European law.

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/1

---

Non-opposition to a notified concentration

(Case COMP/M.6186 — Advent/Towergate Businesses)

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/02

On 30 May 2011, the Commission decided not to oppose the above notified concentration and to declare it compatible with the common market. This decision is based on Article 6(1)(b) of Council Regulation (EC) No 139/2004. The full text of the decision is available only in English and will be made public after it is cleared of any business secrets it may contain. It will be available:

| — | in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes, |
| --- | --- |

—

in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes,

| — | in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6186. EUR-Lex is the on-line access to the European law. |
| --- | --- |

—

in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6186. EUR-Lex is the on-line access to the European law.

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/2

---

Non-opposition to a notified concentration

(Case COMP/M.6219 — Advent International Corporation/Provimi Pet Food Business)

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/03

On 23 May 2011, the Commission decided not to oppose the above notified concentration and to declare it compatible with the common market. This decision is based on Article 6(1)(b) of Council Regulation (EC) No 139/2004. The full text of the decision is available only in English and will be made public after it is cleared of any business secrets it may contain. It will be available:

| — | in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes, |
| --- | --- |

—

in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes,

| — | in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6219. EUR-Lex is the on-line access to the European law. |
| --- | --- |

—

in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32011M6219. EUR-Lex is the on-line access to the European law.

---

IV Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/3

---

Euro exchange rates (1)

17 June 2011

2011/C 178/04

1 euro =

| | Currency | Exchange rate |
| --- | --- | --- |
| USD | US dollar | 1,4270 |
| JPY | Japanese yen | 114,71 |
| DKK | Danish krone | 7,4592 |
| GBP | Pound sterling | 0,88260 |
| SEK | Swedish krona | 9,1887 |
| CHF | Swiss franc | 1,2103 |
| ISK | Iceland króna | |
| NOK | Norwegian krone | 7,8695 |
| BGN | Bulgarian lev | 1,9558 |
| CZK | Czech koruna | 24,130 |
| HUF | Hungarian forint | 267,66 |
| LTL | Lithuanian litas | 3,4528 |
| LVL | Latvian lats | 0,7093 |
| PLN | Polish zloty | 3,9729 |
| RON | Romanian leu | 4,2270 |
| TRY | Turkish lira | 2,2779 |
| AUD | Australian dollar | 1,3440 |
| CAD | Canadian dollar | 1,3967 |
| HKD | Hong Kong dollar | 11,1246 |
| NZD | New Zealand dollar | 1,7650 |
| SGD | Singapore dollar | 1,7621 |
| KRW | South Korean won | 1 553,37 |
| ZAR | South African rand | 9,6954 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,2363 |
| HRK | Croatian kuna | 7,4063 |
| IDR | Indonesian rupiah | 12 267,05 |
| MYR | Malaysian ringgit | 4,3252 |
| PHP | Philippine peso | 62,426 |
| RUB | Russian rouble | 40,0605 |
| THB | Thai baht | 43,638 |
| BRL | Brazilian real | 2,2840 |
| MXN | Mexican peso | 16,9806 |
| INR | Indian rupee | 64,0260 |

Currency

Exchange rate

USD

US dollar

1,4270

JPY

Japanese yen

114,71

DKK

Danish krone

7,4592

GBP

Pound sterling

0,88260

SEK

Swedish krona

9,1887

CHF

Swiss franc

1,2103

ISK

Iceland króna

NOK

Norwegian krone

7,8695

BGN

Bulgarian lev

1,9558

CZK

Czech koruna

24,130

HUF

Hungarian forint

267,66

LTL

Lithuanian litas

3,4528

LVL

Latvian lats

0,7093

PLN

Polish zloty

3,9729

RON

Romanian leu

4,2270

TRY

Turkish lira

2,2779

AUD

Australian dollar

1,3440

CAD

Canadian dollar

1,3967

HKD

Hong Kong dollar

11,1246

NZD

New Zealand dollar

1,7650

SGD

Singapore dollar

1,7621

KRW

South Korean won

1 553,37

ZAR

South African rand

9,6954

CNY

Chinese yuan renminbi

9,2363

HRK

Croatian kuna

7,4063

IDR

Indonesian rupiah

12 267,05

MYR

Malaysian ringgit

4,3252

PHP

Philippine peso

62,426

RUB

Russian rouble

40,0605

THB

Thai baht

43,638

BRL

Brazilian real

2,2840

MXN

Mexican peso

16,9806

INR

Indian rupee

64,0260

---

(1)  Source: reference exchange rate published by the ECB.

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/4

---

Commission communication in the framework of the implementation of Directive 2009/48/EC of the European Parliament and of the Council of on the safety of toys

(Text with EEA relevance)

(Publication of titles and references of harmonised standards under the directive)

2011/C 178/05

| ESO (1) | Reference and title of the harmonised standard
  (and reference document) | First publication OJ | Reference of superseded standard | Date of cessation of presumption of conformity of superseded standard
  Note 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011
  Safety of toys — Part 1: Mechanical and physical properties | This is the first publication | | |

ESO (1)

Reference and title of the harmonised standard

(and reference document)

First publication OJ

Reference of superseded standard

Date of cessation of presumption of conformity of superseded standard

Note 1

CEN

EN 71-1:2011

Safety of toys — Part 1: Mechanical and physical properties

This is the first publication

| Note 1: | Generally the date of cessation of presumption of conformity will be the date of withdrawal (‘dow’), set by the European Standardisation Organisation, but attention of users of these standards is drawn to the fact that in certain exceptional cases this can be otherwise. |
| --- | --- |

Note 1:

Generally the date of cessation of presumption of conformity will be the date of withdrawal (‘dow’), set by the European Standardisation Organisation, but attention of users of these standards is drawn to the fact that in certain exceptional cases this can be otherwise.

| Note 2.1: | The new (or amended) standard has the same scope as the superseded standard. On the date stated, the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive. |
| --- | --- |

Note 2.1:

The new (or amended) standard has the same scope as the superseded standard. On the date stated, the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive.

| Note 2.2: | The new standard has a broader scope than the superseded standard. On the date stated the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive. |
| --- | --- |

Note 2.2:

The new standard has a broader scope than the superseded standard. On the date stated the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive.

| Note 2.3: | The new standard has a narrower scope than the superseded standard. On the date stated the (partially) superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive for those products that fall within the scope of the new standard. Presumption of conformity with the essential requirements of the directive for products that still fall within the scope of the (partially) superseded standard, but that do not fall within the scope of the new standard, is unaffected. |
| --- | --- |

Note 2.3:

The new standard has a narrower scope than the superseded standard. On the date stated the (partially) superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive for those products that fall within the scope of the new standard. Presumption of conformity with the essential requirements of the directive for products that still fall within the scope of the (partially) superseded standard, but that do not fall within the scope of the new standard, is unaffected.

| Note 3: | In case of amendments, the referenced standard is EN CCCCC:YYYY, its previous amendments, if any, and the new, quoted amendment. The superseded standard (column 3) therefore consists of EN CCCCC:YYYY and its previous amendments, if any, but without the new quoted amendment. On the date stated, the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive. |
| --- | --- |

Note 3:

In case of amendments, the referenced standard is EN CCCCC:YYYY, its previous amendments, if any, and the new, quoted amendment. The superseded standard (column 3) therefore consists of EN CCCCC:YYYY and its previous amendments, if any, but without the new quoted amendment. On the date stated, the superseded standard ceases to give presumption of conformity with the essential requirements of the directive.

NOTE:

| — | Any information concerning the availability of the standards can be obtained either from the European Standardisation Organisations or from the national standardisation bodies of which the list is annexed to the Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council amended by the Directive 98/48/EC. |
| --- | --- |

—

Any information concerning the availability of the standards can be obtained either from the European Standardisation Organisations or from the national standardisation bodies of which the list is annexed to the Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council amended by the Directive 98/48/EC.

| — | Harmonised standards are adopted by the European Standardisation Organisations in English (CEN and Cenelec also publish in French and German). Subsequently, the titles of the harmonised standards are translated into all other required official languages of the European Union by the National Standards Bodies. The European Commission is not responsible for the correctness of the titles which have been presented for publication in the Official Journal. |
| --- | --- |

—

Harmonised standards are adopted by the European Standardisation Organisations in English (CEN and Cenelec also publish in French and German). Subsequently, the titles of the harmonised standards are translated into all other required official languages of the European Union by the National Standards Bodies. The European Commission is not responsible for the correctness of the titles which have been presented for publication in the Official Journal.

| — | Publication of the references in the Official Journal of the European Union does not imply that the standards are available in all the Community languages. |
| --- | --- |

—

Publication of the references in the Official Journal of the European Union does not imply that the standards are available in all the Community languages.

| — | This list replaces all the previous lists published in the Official Journal of the European Union. The Commission ensures the updating of this list. |
| --- | --- |

—

This list replaces all the previous lists published in the Official Journal of the European Union. The Commission ensures the updating of this list.

| — | More information about harmonised standards on the Internet at
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

More information about harmonised standards on the Internet at

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: European Standards Organisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

---

NOTICES FROM MEMBER STATES

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/6

---

Commission information notice pursuant to Article 17(5) of Regulation (EC) No 1008/2008 of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community

Invitation to tender in respect of the operation of scheduled air services in accordance with public service obligations

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/06

| Member State | France |
| --- | --- |
| Route concerned | Strasbourg–Copenhagen |
| Period of validity of the contract | 2.1.2012-30.3.2013 |
| Deadline for submission of applications and tenders | For applications and tenders:
  31.8.2011 (before 15.00, local time) |
| Address from which the text of the invitation to tender and any relevant information and/or documentation relating to the public tender and the public service obligation can be obtained | Ministère des affaires étrangères et européennes |
| Direction générale de l’administration et de la modernisation |
| Direction des affaires financières |
| Bureau des interventions — DGA/DAF/1/INT |
| 27 rue de la Convention |
| CS 91533 |
| 75732 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Mme Laurence TCHOULFAYAN |
| Bureau des interventions — DGA/DAF/1/INT |
| Tel. +33 0143176642 |
| E-mail: laurence.tchoulfayan@diplomatie.gouv.fr |

Member State

France

Route concerned

Strasbourg–Copenhagen

Period of validity of the contract

2.1.2012-30.3.2013

Deadline for submission of applications and tenders

For applications and tenders:

31.8.2011 (before 15.00, local time)

Address from which the text of the invitation to tender and any relevant information and/or documentation relating to the public tender and the public service obligation can be obtained

Ministère des affaires étrangères et européennes

Direction générale de l’administration et de la modernisation

Direction des affaires financières

Bureau des interventions — DGA/DAF/1/INT

27 rue de la Convention

CS 91533

75732 Paris Cedex 15

FRANCE

Mme Laurence TCHOULFAYAN

Bureau des interventions — DGA/DAF/1/INT

Tel. +33 0143176642

E-mail: laurence.tchoulfayan@diplomatie.gouv.fr

---

V Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY

European Commission

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/7

---

STATE AID — HUNGARY

State aid C 37/10 (ex NN 64/10) — Recapitalisation of FHB

Decision to initiate the formal investigation procedure

Invitation to submit comments pursuant to Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/07

By means of the letter dated 24 January 2011 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified the Hungarian authorities of its decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union concerning the above mentioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Those comments will be communicated to the Hungarian authorities. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

SUMMARY

I.   PROCEDURE

| (1) | On 31 March 2009, the Hungarian authorities recapitalised FHB. In reply to the Commission's requests, Hungary claimed that the aid was provided on the basis of the Hungarian guarantee and recapitalisation scheme approved by the Commission (1). In January 2010, Hungary submitted a draft restructuring plan for FHB. An updated version of the plan was sent in September 2010. In February 2010, FHB repaid the State capital. On 28 October 2010, FHB agreed with the State to pay a remuneration on the capital. |
| --- | --- |

(1)

On 31 March 2009, the Hungarian authorities recapitalised FHB. In reply to the Commission's requests, Hungary claimed that the aid was provided on the basis of the Hungarian guarantee and recapitalisation scheme approved by the Commission (1). In January 2010, Hungary submitted a draft restructuring plan for FHB. An updated version of the plan was sent in September 2010. In February 2010, FHB repaid the State capital. On 28 October 2010, FHB agreed with the State to pay a remuneration on the capital.

II.   FACTS

| (2) | FHB is a Hungarian bank set up in 1997 as a mortgage bank. In 2006, it decided to expand its banking activity and branch network to widen its funding and operational basis by entering the retail market. In 2007, the State's stake in FHB was reduced to 4 %. FHB is active mainly on the mortgage bond market, with a market share of 23 % (2009), second only to OTP (74 %). In retail mortgages, FHB has a market share of 4,7 % and in retail deposits of 0,4 %. At the end of 2008, FHB had a balance sheet total of around EUR 2,58 billion (2). In 2008, FHB made a profit of around EUR 25 million and in 2009, of around EUR 26,5 million. |
| --- | --- |

(2)

FHB is a Hungarian bank set up in 1997 as a mortgage bank. In 2006, it decided to expand its banking activity and branch network to widen its funding and operational basis by entering the retail market. In 2007, the State's stake in FHB was reduced to 4 %. FHB is active mainly on the mortgage bond market, with a market share of 23 % (2009), second only to OTP (74 %). In retail mortgages, FHB has a market share of 4,7 % and in retail deposits of 0,4 %. At the end of 2008, FHB had a balance sheet total of around EUR 2,58 billion (2). In 2008, FHB made a profit of around EUR 25 million and in 2009, of around EUR 26,5 million.

| (3) | FHB benefited from two aid measures. It received a loan of approximately HUF 120 billion (EUR 436 million), granted on the basis of the Hungarian liquidity support scheme approved by the Commission (3). |
| --- | --- |

(3)

FHB benefited from two aid measures. It received a loan of approximately HUF 120 billion (EUR 436 million), granted on the basis of the Hungarian liquidity support scheme approved by the Commission (3).

| (4) | FHB received also a capital injection of HUF 30 billion (approximately EUR 100 million). The remuneration to be paid under the Hungarian guarantee and recapitalisation scheme by sound banks for such capital is about 10,5 % p.a. In February 2010, FHB repaid the capital without having paid any remuneration for it. The remuneration ultimately paid in October 2010 amounted to around 4 % p.a. |
| --- | --- |

(4)

FHB received also a capital injection of HUF 30 billion (approximately EUR 100 million). The remuneration to be paid under the Hungarian guarantee and recapitalisation scheme by sound banks for such capital is about 10,5 % p.a. In February 2010, FHB repaid the capital without having paid any remuneration for it. The remuneration ultimately paid in October 2010 amounted to around 4 % p.a.

| (5) | Under the guarantee and recapitalisation scheme, if a recapitalisation exceeds 2 % of a bank's risk-weighted assets (RWA), which was the case for FHB, the Commission must be informed before the measure takes place. If the Commission does not accept the assessment of the bank as fundamentally sound, the remuneration needs to be increased in order to reflect the higher risk, and a restructuring plan must be submitted within six months of the recapitalisation. Hungary did not inform the Commission before implementing the measure. |
| --- | --- |

(5)

Under the guarantee and recapitalisation scheme, if a recapitalisation exceeds 2 % of a bank's risk-weighted assets (RWA), which was the case for FHB, the Commission must be informed before the measure takes place. If the Commission does not accept the assessment of the bank as fundamentally sound, the remuneration needs to be increased in order to reflect the higher risk, and a restructuring plan must be submitted within six months of the recapitalisation. Hungary did not inform the Commission before implementing the measure.

| (6) | According to the restructuring plan, which covers the period 2010-2014, FHB aims at improving its liquidity, funding mix, portfolio quality and profitability to ensure long-term viability. To that end FHB, plans to focus on [...] (4). As regards the quality of its portfolio, FHB aims at maintaining the existing loan portfolio quality by implementing various customer support schemes. In order to reduce credit risk, FHB says it has introduced strict lending standards and abolished CHF lending. The lending activity is concentrated on housing loans and [...]. The plan assumes that the diversification of revenues and cost efficiency (including several cost cutting initiatives) will be the driving source of profitability. |
| --- | --- |

(6)

According to the restructuring plan, which covers the period 2010-2014, FHB aims at improving its liquidity, funding mix, portfolio quality and profitability to ensure long-term viability. To that end FHB, plans to focus on [...] (4). As regards the quality of its portfolio, FHB aims at maintaining the existing loan portfolio quality by implementing various customer support schemes. In order to reduce credit risk, FHB says it has introduced strict lending standards and abolished CHF lending. The lending activity is concentrated on housing loans and [...]. The plan assumes that the diversification of revenues and cost efficiency (including several cost cutting initiatives) will be the driving source of profitability.

| (7) | The bank undertook that the management of the bank would not increase its bonuses and premium in real terms compared to 2008 levels. The bank did not pay dividends in 2010 and committed to propose to shareholders [...]. |
| --- | --- |

(7)

The bank undertook that the management of the bank would not increase its bonuses and premium in real terms compared to 2008 levels. The bank did not pay dividends in 2010 and committed to propose to shareholders [...].

| (8) | In June 2010, FHB decided to purchase Allianz Bank and to sign a 20-year-long exclusive strategic cooperation with Allianz Hungaria Insurance. In consequence of the purchase of Allianz Bank the branch network of FHB is expected to exceed 70 branches. This transaction does not seem to have been taken into account in the financial projections of FHB. |
| --- | --- |

(8)

In June 2010, FHB decided to purchase Allianz Bank and to sign a 20-year-long exclusive strategic cooperation with Allianz Hungaria Insurance. In consequence of the purchase of Allianz Bank the branch network of FHB is expected to exceed 70 branches. This transaction does not seem to have been taken into account in the financial projections of FHB.

III.   ASSESSMENT

| (9) | The Commission considers that the capital injection has not been granted in line with the guarantee and recapitalisation scheme and thus constitutes unlawful aid. The remuneration paid was much below the level set in the scheme for sound banks. The capital provided significantly exceeded the 2 % of RWA ceiling and the recapitalisation was not notified to the Commission. The Commission has serious doubts that the bank could have been considered as fundamentally sound at the time of the support measure. The Commission therefore has doubts about the compatibility of the aid received by FHB. |
| --- | --- |

(9)

The Commission considers that the capital injection has not been granted in line with the guarantee and recapitalisation scheme and thus constitutes unlawful aid. The remuneration paid was much below the level set in the scheme for sound banks. The capital provided significantly exceeded the 2 % of RWA ceiling and the recapitalisation was not notified to the Commission. The Commission has serious doubts that the bank could have been considered as fundamentally sound at the time of the support measure. The Commission therefore has doubts about the compatibility of the aid received by FHB.

| (10) | As regards the restructuring plan submitted by Hungary in September 2010, the Commission has the following doubts as to its compliance with the EU State aid rules. |
| --- | --- |

(10)

As regards the restructuring plan submitted by Hungary in September 2010, the Commission has the following doubts as to its compliance with the EU State aid rules.

| (11) | As regards the ability of the restructuring plan to restore the long-term viability of FHB the Commission has doubts whether certain assumptions made in the plan are reasonable and therefore invites the Hungarian authorities to provide further information to underpin them as well as to take into account the Allianz deal in its financial projections. Furthermore, the Commission has doubts whether the long-term viability of the bank is ensured, given its strong exposure to wholesale funding. |
| --- | --- |

(11)

As regards the ability of the restructuring plan to restore the long-term viability of FHB the Commission has doubts whether certain assumptions made in the plan are reasonable and therefore invites the Hungarian authorities to provide further information to underpin them as well as to take into account the Allianz deal in its financial projections. Furthermore, the Commission has doubts whether the long-term viability of the bank is ensured, given its strong exposure to wholesale funding.

| (12) | Furthermore, the Commission has serious doubts that the remuneration paid to the State for the capital injection is sufficient to allow an appropriate own contribution of the bank to its restructuration. The bank paid only about 4 %, while the scheme fixes about 10,5 % for sound banks, and an even higher remuneration should be paid by distressed banks. In addition, the purchase of Allianz Bank and the agreement with Allianz Hungaria Insurance raises doubts that the restructuring costs were limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(12)

Furthermore, the Commission has serious doubts that the remuneration paid to the State for the capital injection is sufficient to allow an appropriate own contribution of the bank to its restructuration. The bank paid only about 4 %, while the scheme fixes about 10,5 % for sound banks, and an even higher remuneration should be paid by distressed banks. In addition, the purchase of Allianz Bank and the agreement with Allianz Hungaria Insurance raises doubts that the restructuring costs were limited to the minimum necessary.

| (13) | Finally, the Commission considers that it has not been demonstrated that sufficient measures were undertaken in order limit the distortions of competition caused by the aid received by FHB, in particular in view of its expansion strategy, its recent acquisitions, and the insufficient remuneration paid for the State capital. |
| --- | --- |

(13)

Finally, the Commission considers that it has not been demonstrated that sufficient measures were undertaken in order limit the distortions of competition caused by the aid received by FHB, in particular in view of its expansion strategy, its recent acquisitions, and the insufficient remuneration paid for the State capital.

TEXT OF LETTER

‘A Bizottság tájékoztatja a magyar hatóságokat, hogy az Önök által a fenti intézkedésre vonatkozóan benyújtott információk vizsgálatát követően úgy határozott, hogy a magyar hatóságok által 2009. március 31-én az FHB-nek nyújtott állami tőkejuttatásra vonatkozóan megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: az EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottságnak kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a támogatási intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal »A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok« című bizottsági közlemény (5) (a továbbiakban: a feltőkésítési közlemény) és »A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján« című bizottsági közlemény (6) (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási közlemény) értelmében.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A magyar hatóságok 2009. március 31-én határoztak az FHB Jelzálogbank Nyrt. (a továbbiakban: az FHB vagy a bank) feltőkésítéséről. |
| --- | --- |

(1)

A magyar hatóságok 2009. március 31-én határoztak az FHB Jelzálogbank Nyrt. (a továbbiakban: az FHB vagy a bank) feltőkésítéséről.

| (2) | A Bizottság 2009. április 3-i, május 13-i, július 14-i és szeptember 11-i levelében további információkat kért a magyar hatóságoktól a feltőkésítés feltételeire vonatkozóan. Magyarország 2009. április 24-i, június 2-i, augusztus 12-i és október 9-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2009. április 3-i, május 13-i, július 14-i és szeptember 11-i levelében további információkat kért a magyar hatóságoktól a feltőkésítés feltételeire vonatkozóan. Magyarország 2009. április 24-i, június 2-i, augusztus 12-i és október 9-i levelében válaszolt.

| (3) | 2009. október 15-i levelükben a magyar hatóságok beleegyeztek abba, hogy az ügyben angolul folyjon a levelezés. |
| --- | --- |

(3)

2009. október 15-i levelükben a magyar hatóságok beleegyeztek abba, hogy az ügyben angolul folyjon a levelezés.

| (4) | Mivel a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a bank helyzete a feltőkésítés időpontjában stabil volt-e, a Bizottság 2009. október 19-én arra kérte Magyarországot, hogy a szerkezetátalakítási közlemény értelmében nyújtson be szerkezetátalakítási tervet az FHB-re vonatkozóan. Magyarország 2009. október 12-én és 19-én további információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a bank helyzete a feltőkésítés időpontjában stabil volt-e, a Bizottság 2009. október 19-én arra kérte Magyarországot, hogy a szerkezetátalakítási közlemény értelmében nyújtson be szerkezetátalakítási tervet az FHB-re vonatkozóan. Magyarország 2009. október 12-én és 19-én további információkat nyújtott be.

| (5) | 2009. december 11-én találkozóra került sor a Pénzügyminisztérium, az FHB és a bizottsági szolgálatok képviselői között. |
| --- | --- |

(5)

2009. december 11-én találkozóra került sor a Pénzügyminisztérium, az FHB és a bizottsági szolgálatok képviselői között.

| (6) | 2010. január 26-án Magyarország benyújtotta az FHB előzetes szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(6)

2010. január 26-án Magyarország benyújtotta az FHB előzetes szerkezetátalakítási tervét.

| (7) | 2010. március 8-án telefonkonferenciát tartottak a magyar hatóságok, a bank és a bizottsági szolgálatok képviselői. |
| --- | --- |

(7)

2010. március 8-án telefonkonferenciát tartottak a magyar hatóságok, a bank és a bizottsági szolgálatok képviselői.

| (8) | Magyarország 2010. március 24-i és 25-i levelében további információkat küldött. A 2010. április 21-ére tervezett közgyűlést követően, amelyen az FHB-nek az állam által nyújtott tőkeemelésért fizetendő ellenszolgáltatásról kellett határoznia, a Bizottság 2010. április 22-i levelében kért újabb információkat. |
| --- | --- |

(8)

Magyarország 2010. március 24-i és 25-i levelében további információkat küldött. A 2010. április 21-ére tervezett közgyűlést követően, amelyen az FHB-nek az állam által nyújtott tőkeemelésért fizetendő ellenszolgáltatásról kellett határoznia, a Bizottság 2010. április 22-i levelében kért újabb információkat.

| (9) | Magyarország pénzügyminisztere 2010. március 24-i és április 29-i levelében további információkat küldött az FHB vonatkozásában, amire a versenypolitikáért felelős biztos 2010. április 13-án válaszolt levélben. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország pénzügyminisztere 2010. március 24-i és április 29-i levelében további információkat küldött az FHB vonatkozásában, amire a versenypolitikáért felelős biztos 2010. április 13-án válaszolt levélben.

| (10) | A Bizottság 2010. június 2-án és október 1-jén ismét információt kért. A magyar hatóságok 2010. május 6-án és június 11-én további információkat nyújtottak be. 2010. június 15-én Magyarország módosított szerkezetátalakítási tervet nyújtott be – ennek helyébe később, 2010. szeptember 30-án egy újabb módosított tervet nyújtott be –, 2010. június 18-án, július 28-án és október 5-én pedig további információkat küldött. 2010. október 29-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az FHB ellenszolgáltatást fizetett a feltőkésítésért. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2010. június 2-án és október 1-jén ismét információt kért. A magyar hatóságok 2010. május 6-án és június 11-én további információkat nyújtottak be. 2010. június 15-én Magyarország módosított szerkezetátalakítási tervet nyújtott be – ennek helyébe később, 2010. szeptember 30-án egy újabb módosított tervet nyújtott be –, 2010. június 18-án, július 28-án és október 5-én pedig további információkat küldött. 2010. október 29-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az FHB ellenszolgáltatást fizetett a feltőkésítésért.

| (11) | A Bizottság 2010. december 16-án úgy határozott, hogy az FHB javára hozott vonatkozó intézkedések tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. A magyar hatóságok ezt követően a határozat módosítását kérték, mivel annak egyes részei tévesek voltak és már nem feleltek meg a valóságnak. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2010. december 16-án úgy határozott, hogy az FHB javára hozott vonatkozó intézkedések tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. A magyar hatóságok ezt követően a határozat módosítását kérték, mivel annak egyes részei tévesek voltak és már nem feleltek meg a valóságnak.

| (12) | Ennek orvoslására a határozat módosításra került. A jelen határozat így a 2010. december 16-i határozat (C(2010) 9316) helyébe lép és azt hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

(12)

Ennek orvoslására a határozat módosításra került. A jelen határozat így a 2010. december 16-i határozat (C(2010) 9316) helyébe lép és azt hatályon kívül helyezi.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   A kedvezményezett

| (13) | Az FHB-t az állam hozta létre 1997-ben, majd fokozatosan értékesítette a bankban lévő részesedését. 2003-ban az FHB-t bevezették a Budapesti Értéktőzsdére, 2007 augusztusában pedig az állam alig 4 %-ra csökkentette többségi részesedését. |
| --- | --- |

(13)

Az FHB-t az állam hozta létre 1997-ben, majd fokozatosan értékesítette a bankban lévő részesedését. 2003-ban az FHB-t bevezették a Budapesti Értéktőzsdére, 2007 augusztusában pedig az állam alig 4 %-ra csökkentette többségi részesedését.

| (14) | Az FHB-t jelzálogbankként alapították, a jelzáloglevelek használatának ösztönzése céljával. A jelzáloglevelek maximális biztonsága érdekében szigorú szabályok korlátozták tevékenységét, biztosítékot, valamint speciális felügyeletet írtak elő. Kezdetben az FHB csak hosszú lejáratú jelzáloghiteleket és az ilyen hiteleket fedező garanciát nyújthatott, valamint származtatott ügyleteket köthetett a jelzálog-hitelezési tevékenység kockázatának fedezésére. Hitelezési tevékenységét elsősorban jelzáloglevelek révén finanszírozta. A bank más bankok jelzáloghiteleit is refinanszírozta. |
| --- | --- |

(14)

Az FHB-t jelzálogbankként alapították, a jelzáloglevelek használatának ösztönzése céljával. A jelzáloglevelek maximális biztonsága érdekében szigorú szabályok korlátozták tevékenységét, biztosítékot, valamint speciális felügyeletet írtak elő. Kezdetben az FHB csak hosszú lejáratú jelzáloghiteleket és az ilyen hiteleket fedező garanciát nyújthatott, valamint származtatott ügyleteket köthetett a jelzálog-hitelezési tevékenység kockázatának fedezésére. Hitelezési tevékenységét elsősorban jelzáloglevelek révén finanszírozta. A bank más bankok jelzáloghiteleit is refinanszírozta.

| (15) | 2006-ban a bank új stratégiai tervet készített banki tevékenységének és bankfiók-hálózatának bővítése, ezen keresztül pedig a finanszírozási és működési bázis növelése érdekében, és az FHB Kereskedelmi Bank Zrt. révén belépett a lakossági piacra. Rövidesen többféle lakossági és vállalati hitelezési terméket értékesített, és folyó- és betétszámlavezetést, valamint kártyás szolgáltatásokat is bevezetett, növelve ezáltal a kötelezettségi oldalon nyújtott termékeinek kínálatát. |
| --- | --- |

(15)

2006-ban a bank új stratégiai tervet készített banki tevékenységének és bankfiók-hálózatának bővítése, ezen keresztül pedig a finanszírozási és működési bázis növelése érdekében, és az FHB Kereskedelmi Bank Zrt. révén belépett a lakossági piacra. Rövidesen többféle lakossági és vállalati hitelezési terméket értékesített, és folyó- és betétszámlavezetést, valamint kártyás szolgáltatásokat is bevezetett, növelve ezáltal a kötelezettségi oldalon nyújtott termékeinek kínálatát.

| (16) | Az FHB bankcsoport az FHB Jelzálogbank Nyrt.-n, az anyavállalaton felül a következő kizárólagos tulajdonú leányvállalatokból áll: FHB Kereskedelmi Bank Zrt., FHB Szolgáltató Zrt., FHB Ingatlan Zrt. és FHB Életjáradék Zrt. Elsősorban a jelzáloglevél-piacon tevékeny, ahol 23 % a részesedése (2009-es adat), amellyel második a magyar bankpiacot uraló OTP (74 %) mögött. A lakossági jelzálog-hitelezésnél 4,6 %, a lakossági betétszámlák terén pedig 0,6 % a részesedése. |
| --- | --- |

(16)

Az FHB bankcsoport az FHB Jelzálogbank Nyrt.-n, az anyavállalaton felül a következő kizárólagos tulajdonú leányvállalatokból áll: FHB Kereskedelmi Bank Zrt., FHB Szolgáltató Zrt., FHB Ingatlan Zrt. és FHB Életjáradék Zrt. Elsősorban a jelzáloglevél-piacon tevékeny, ahol 23 % a részesedése (2009-es adat), amellyel második a magyar bankpiacot uraló OTP (74 %) mögött. A lakossági jelzálog-hitelezésnél 4,6 %, a lakossági betétszámlák terén pedig 0,6 % a részesedése.

| (17) | 2008 végén az FHB összesített mérlege 689 512 millió HUF (2,58 milliárd EUR) volt (7). Nyeresége 2008-ban 6,683 milliárd HUF (25 millió EUR), 2009-ben [7–8] (8) milliárd HUF ([26–30] millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(17)

2008 végén az FHB összesített mérlege 689 512 millió HUF (2,58 milliárd EUR) volt (7). Nyeresége 2008-ban 6,683 milliárd HUF (25 millió EUR), 2009-ben [7–8] (8) milliárd HUF ([26–30] millió EUR) volt.

| (18) | Az FHB tőkemegfelelési mutatója (CAR) 2008 végén 12 %-ot tett ki. A Magyarország által benyújtott előzetes adatok szerint az állami tőkejuttatás 2009 végére 16,9 %-ra, 2010 végére pedig 17 % fölé emelte volna a bank tőkemegfelelési mutatóját. |
| --- | --- |

(18)

Az FHB tőkemegfelelési mutatója (CAR) 2008 végén 12 %-ot tett ki. A Magyarország által benyújtott előzetes adatok szerint az állami tőkejuttatás 2009 végére 16,9 %-ra, 2010 végére pedig 17 % fölé emelte volna a bank tőkemegfelelési mutatóját.

2.2.   Háttér

| (19) | A tagállamok közül Magyarországot különösen súlyosan érintette a válság. Az évekig tartó túlzott kormányzati költekezés, valamint a hitelekre alapozott építési és fogyasztási láz eredményeként a gazdaságban már a válság kitörése előtt súlyos egyensúlytalanságok alakultak ki. Az euróban és svájci frankban felvett lakossági jelzálogkölcsönök dominanciája és a külső finanszírozástól való folyamatos függés következtében az ország és a bankszektor kifejezetten érzékennyé vált a forint árfolyam-ingadozásaira. A forint árfolyama a válság alatt jelentősen gyengült. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok közül Magyarországot különösen súlyosan érintette a válság. Az évekig tartó túlzott kormányzati költekezés, valamint a hitelekre alapozott építési és fogyasztási láz eredményeként a gazdaságban már a válság kitörése előtt súlyos egyensúlytalanságok alakultak ki. Az euróban és svájci frankban felvett lakossági jelzálogkölcsönök dominanciája és a külső finanszírozástól való folyamatos függés következtében az ország és a bankszektor kifejezetten érzékennyé vált a forint árfolyam-ingadozásaira. A forint árfolyama a válság alatt jelentősen gyengült.

| (20) | A pénzügyi válság olyan mértékben érintette az országot, hogy a pénzügyi piacok megnyugtatására 2008 novemberében hitelt kellett felvennie az IMF-től és az EU-tól. |
| --- | --- |

(20)

A pénzügyi válság olyan mértékben érintette az országot, hogy a pénzügyi piacok megnyugtatására 2008 novemberében hitelt kellett felvennie az IMF-től és az EU-tól.

| (21) | A magyar gazdaság válság okozta komoly zavarainak megoldása érdekében a magyar kormány több intézkedést hozott a pénzügyi szektor támogatására, amelyeket részben az IMF, az EU és a Világbank közös csomagjából finanszírozott. Ezek között az intézkedések között szerepelt egy likviditásnövelő program, valamint egy garanciavállalási és feltőkésítési program. |
| --- | --- |

(21)

A magyar gazdaság válság okozta komoly zavarainak megoldása érdekében a magyar kormány több intézkedést hozott a pénzügyi szektor támogatására, amelyeket részben az IMF, az EU és a Világbank közös csomagjából finanszírozott. Ezek között az intézkedések között szerepelt egy likviditásnövelő program, valamint egy garanciavállalási és feltőkésítési program.

| (22) | Az államháztartásról szóló törvényben foglalt likviditásnövelő program (a továbbiakban: likviditási program) likviditási hitelt biztosít a pénzintézeteknek. A programot a Bizottság 2009. január 14-én jóváhagyta (9). |
| --- | --- |

(22)

Az államháztartásról szóló törvényben foglalt likviditásnövelő program (a továbbiakban: likviditási program) likviditási hitelt biztosít a pénzintézeteknek. A programot a Bizottság 2009. január 14-én jóváhagyta (9).

| (23) | A magyarországi bankrendszert támogató programot (a továbbiakban: a garanciavállalási és feltőkésítési program) a Bizottság 2009. február 12-i határozatával hagyta jóvá (10). A program keretében a magyar állam 2009. március 31-ig alapvető tőkének minősülő elsőbbségi részvényeket szerezhet a bankokban. |
| --- | --- |

(23)

A magyarországi bankrendszert támogató programot (a továbbiakban: a garanciavállalási és feltőkésítési program) a Bizottság 2009. február 12-i határozatával hagyta jóvá (10). A program keretében a magyar állam 2009. március 31-ig alapvető tőkének minősülő elsőbbségi részvényeket szerezhet a bankokban.

| (24) | A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében, ha a feltőkésítés értéke meghaladja a kockázattal súlyozott eszközök 2 %-át, akkor a magyar hatóságok előbb értesítik a Bizottságot, és részletes elemzést készítenek arról, hogy véleményük szerint a szóban forgó bank helyzete miért tekintendő mégis alapvetően stabilnak. Ha a Bizottság nem fogadja el a hatósági értékelést, amely szerint a bank alapvetően stabil helyzetben van, a feltőkésítésre még mindig sor kerülhet, az ellenszolgáltatást azonban a magasabb kockázatra tekintettel növelni kell, a feltőkésítést követő hat hónapon belül pedig szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani. |
| --- | --- |

(24)

A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében, ha a feltőkésítés értéke meghaladja a kockázattal súlyozott eszközök 2 %-át, akkor a magyar hatóságok előbb értesítik a Bizottságot, és részletes elemzést készítenek arról, hogy véleményük szerint a szóban forgó bank helyzete miért tekintendő mégis alapvetően stabilnak. Ha a Bizottság nem fogadja el a hatósági értékelést, amely szerint a bank alapvetően stabil helyzetben van, a feltőkésítésre még mindig sor kerülhet, az ellenszolgáltatást azonban a magasabb kockázatra tekintettel növelni kell, a feltőkésítést követő hat hónapon belül pedig szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani.

2.3.   Az intézkedések

2.3.1.   Hitel

| (25) | A bank középtávú állami hitelt kapott a likviditási program keretében. A magyar állam és az FHB közötti hitelmegállapodást 2009. március 25-én írták alá összesen 120 milliárd HUF (400 millió EUR) értékben. A hitel lejárati dátuma 2012. november 11. A hitelösszeg a következőképpen oszlik meg:






  — | 1. részlet (folyósítás 2009. április 1-jén): 200 millió EUR. |
| --- | --- | --- |

(25)

A bank középtávú állami hitelt kapott a likviditási program keretében. A magyar állam és az FHB közötti hitelmegállapodást 2009. március 25-én írták alá összesen 120 milliárd HUF (400 millió EUR) értékben. A hitel lejárati dátuma 2012. november 11. A hitelösszeg a következőképpen oszlik meg:

—

1. részlet (folyósítás 2009. április 1-jén): 200 millió EUR.

| — | 2. részlet (folyósítás 2009. április 30-án): 200 millió EUR. |
| --- | --- |

—

2. részlet (folyósítás 2009. április 30-án): 200 millió EUR.

| (26) | A hiteldíj a következő összegek közül a magasabbik: i. IMF SDR-kamatláb + 345 bázispont; ii. 12 hónapos IBOR + 100 bázispont + 123,5 bázispont. A második esetben a 12 hónapos IBOR + 100 bázispont az állami finanszírozási költségeket, a 123,5 bázispont a támogatott pénzintézet hitelkockázatát tartalmazza (11). |
| --- | --- |

(26)

A hiteldíj a következő összegek közül a magasabbik: i. IMF SDR-kamatláb + 345 bázispont; ii. 12 hónapos IBOR + 100 bázispont + 123,5 bázispont. A második esetben a 12 hónapos IBOR + 100 bázispont az állami finanszírozási költségeket, a 123,5 bázispont a támogatott pénzintézet hitelkockázatát tartalmazza (11).

| (27) | Az állami hitel visszafizetése 2011. február 11-én indul, a visszafizetés [...] részletben történik. Az utolsó részlet kifizetésére 2012. november 11-én kerül sor. |
| --- | --- |

(27)

Az állami hitel visszafizetése 2011. február 11-én indul, a visszafizetés [...] részletben történik. Az utolsó részlet kifizetésére 2012. november 11-én kerül sor.

2.3.2.   Tőkejuttatás

| (28) | Az FHB 2009. március 31-én 30 milliárd HUF (megközelítőleg 100 millió EUR) tőkeemelésben részesült, újonnan kibocsátott osztalékelsőbbségi részvények, illetve egy szavazatelsőbbségi részvény révén. Magyarország kezdetben arra hivatkozott, hogy a feltőkésítés a garanciavállalási és feltőkésítési program alapján történt. |
| --- | --- |

(28)

Az FHB 2009. március 31-én 30 milliárd HUF (megközelítőleg 100 millió EUR) tőkeemelésben részesült, újonnan kibocsátott osztalékelsőbbségi részvények, illetve egy szavazatelsőbbségi részvény révén. Magyarország kezdetben arra hivatkozott, hogy a feltőkésítés a garanciavállalási és feltőkésítési program alapján történt.

| (29) | A feltőkésítési megállapodás rögzítette az állami részvényekre fizetendő ellenszolgáltatás kiszámítását. A megállapodás időpontjában a számítás alapján az ellenszolgáltatás 10,49 % lett volna, ami megfelelt volna a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott, alapvetően stabil bankokra vonatkozó, osztalék formájában fizetendő kulcsnak. |
| --- | --- |

(29)

A feltőkésítési megállapodás rögzítette az állami részvényekre fizetendő ellenszolgáltatás kiszámítását. A megállapodás időpontjában a számítás alapján az ellenszolgáltatás 10,49 % lett volna, ami megfelelt volna a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott, alapvetően stabil bankokra vonatkozó, osztalék formájában fizetendő kulcsnak.

| (30) | A feltőkésítés összege az FHB kockázattal súlyozott eszközeinek 9 %-át tette ki. Mivel az intézkedést a végrehajtás előtt nem jelentették be a Bizottságnak, a Bizottságnak nem volt alkalma megvizsgálni, hogy a bank helyzete alapvetően stabil volt-e. A garanciavállalási és feltőkésítési program alapján, ha a kedvezményezett helyzete nem stabil, akkor szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani, az ellenszolgáltatásnak pedig tükröznie kell a bank alapvetően nem stabil helyzetét, azaz magasabbnak kell lennie, mint egy alapvetően stabil bank esetében. |
| --- | --- |

(30)

A feltőkésítés összege az FHB kockázattal súlyozott eszközeinek 9 %-át tette ki. Mivel az intézkedést a végrehajtás előtt nem jelentették be a Bizottságnak, a Bizottságnak nem volt alkalma megvizsgálni, hogy a bank helyzete alapvetően stabil volt-e. A garanciavállalási és feltőkésítési program alapján, ha a kedvezményezett helyzete nem stabil, akkor szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani, az ellenszolgáltatásnak pedig tükröznie kell a bank alapvetően nem stabil helyzetét, azaz magasabbnak kell lennie, mint egy alapvetően stabil bank esetében.

| (31) | 2010. február 19-én a bank felhasználta a magyar állam osztalékelsőbbségi részvényeire vonatkozó vételi jogát, és névértéken visszavásárolta a teljes összeget az államtól. Ily módon – az állami tőkejuttatást követő 12 hónapon belül – a tőkeemelés teljes összegét visszafizették az államnak. |
| --- | --- |

(31)

2010. február 19-én a bank felhasználta a magyar állam osztalékelsőbbségi részvényeire vonatkozó vételi jogát, és névértéken visszavásárolta a teljes összeget az államtól. Ily módon – az állami tőkejuttatást követő 12 hónapon belül – a tőkeemelés teljes összegét visszafizették az államnak.

| (32) | A visszavásárlás során az állam nem kapott ellenszolgáltatást. A bank úgy érvelt, hogy az állam tulajdonában lévő osztalékelsőbbségi részvényekre nem kell automatikusan osztalékot fizetni, az elsőbbségi részvény csak azt jelenti, hogy a bank ezek után előbb fizet osztalékot, mint a törzsrészvények után. Tekintettel arra, hogy a törzsrészvények tulajdonosai a szóban forgó időszakban (amíg az állam osztalékelsőbbségi részvényekkel rendelkezett) nem kaptak osztalékot, a bank szerint nem kötelesek elsőbbségi osztalékot fizetni. Az FHB azzal érvelt továbbá, hogy a 2009-es osztalékfizetés megállapításának időpontjában az állam már nem rendelkezett osztalékelsőbbségi részvényekkel, mivel azokat még a megállapítás előtt visszavásárolták. |
| --- | --- |

(32)

A visszavásárlás során az állam nem kapott ellenszolgáltatást. A bank úgy érvelt, hogy az állam tulajdonában lévő osztalékelsőbbségi részvényekre nem kell automatikusan osztalékot fizetni, az elsőbbségi részvény csak azt jelenti, hogy a bank ezek után előbb fizet osztalékot, mint a törzsrészvények után. Tekintettel arra, hogy a törzsrészvények tulajdonosai a szóban forgó időszakban (amíg az állam osztalékelsőbbségi részvényekkel rendelkezett) nem kaptak osztalékot, a bank szerint nem kötelesek elsőbbségi osztalékot fizetni. Az FHB azzal érvelt továbbá, hogy a 2009-es osztalékfizetés megállapításának időpontjában az állam már nem rendelkezett osztalékelsőbbségi részvényekkel, mivel azokat még a megállapítás előtt visszavásárolták.

| (33) | A 2010. augusztus 21-én hatályba lépett CX. Törvény révén Magyarország módosította a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. Törvényt (a stabilizációs törvényt), amellyel visszamenőleges hatállyal jogalapot teremtett a magyar állam számára ahhoz, hogy az az FHB-től ellenszolgáltatást követeljen a tőkeemelésért akkor is, ha a magyar állam az osztalékfizetésről döntő közgyűlés időpontjában már nem volt részvényes. |
| --- | --- |

(33)

A 2010. augusztus 21-én hatályba lépett CX. Törvény révén Magyarország módosította a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. Törvényt (a stabilizációs törvényt), amellyel visszamenőleges hatállyal jogalapot teremtett a magyar állam számára ahhoz, hogy az az FHB-től ellenszolgáltatást követeljen a tőkeemelésért akkor is, ha a magyar állam az osztalékfizetésről döntő közgyűlés időpontjában már nem volt részvényes.

| (34) | 2010. október 28-án a magyar állam és az FHB megállapodást írt alá arról, hogy az FHB 890 millió HUF ellenszolgáltatást, valamint 11 726 786 HUF késedelmi kamatot fizet az államnak az állami tőkejuttatásért. |
| --- | --- |

(34)

2010. október 28-án a magyar állam és az FHB megállapodást írt alá arról, hogy az FHB 890 millió HUF ellenszolgáltatást, valamint 11 726 786 HUF késedelmi kamatot fizet az államnak az állami tőkejuttatásért.

| (35) | Az ellenszolgáltatás értékét állítólag a likviditási program feltételeinek megfelelően határozták meg. A magyar hatóságok érvelése szerint a feltőkésítést ugyanabból a forrásból finanszírozták, mint a likviditási hitelt, ezért a tőkeemelésért fizetendő ellenszolgáltatásnak meg kell egyeznie a likviditásnövelésért fizetendő ellenszolgáltatással. Az FHB csak 2009. május 6-án jutott a tőkéhez, amelyet 2010. február 19-én visszafizetett. Végül ugyanazt a kamatlábat alkalmazták, mint a 400 millió EUR összegű hitel esetében. A Magyarország által benyújtott információk szerint az átlagos havi kamatláb 3,79 % és 4,08 % között volt. A tényleges összeget hetekre lebontva számították ki. |
| --- | --- |

(35)

Az ellenszolgáltatás értékét állítólag a likviditási program feltételeinek megfelelően határozták meg. A magyar hatóságok érvelése szerint a feltőkésítést ugyanabból a forrásból finanszírozták, mint a likviditási hitelt, ezért a tőkeemelésért fizetendő ellenszolgáltatásnak meg kell egyeznie a likviditásnövelésért fizetendő ellenszolgáltatással. Az FHB csak 2009. május 6-án jutott a tőkéhez, amelyet 2010. február 19-én visszafizetett. Végül ugyanazt a kamatlábat alkalmazták, mint a 400 millió EUR összegű hitel esetében. A Magyarország által benyújtott információk szerint az átlagos havi kamatláb 3,79 % és 4,08 % között volt. A tényleges összeget hetekre lebontva számították ki.

| (36) | A késedelmi kamatot a Bizottság által közzétett 5,97 %-os magyar referencia-kamatláb 100 bázisponttal történő növelésével számították ki (12). A késedelmi kamatot a stabilizációs törvényt módosító jogszabály hatálybalépése, azaz 2010. augusztus 21-e (magyarázat a (33) preambulumbekezdésben) és a megállapodás aláírása, azaz 2010. október 28-a közötti időszakra számították. |
| --- | --- |

(36)

A késedelmi kamatot a Bizottság által közzétett 5,97 %-os magyar referencia-kamatláb 100 bázisponttal történő növelésével számították ki (12). A késedelmi kamatot a stabilizációs törvényt módosító jogszabály hatálybalépése, azaz 2010. augusztus 21-e (magyarázat a (33) preambulumbekezdésben) és a megállapodás aláírása, azaz 2010. október 28-a közötti időszakra számították.

2.4.   A 2010. szeptember 30-án benyújtott, módosított szerkezetátalakítási terv

| (37) | 2010. szeptember 30-án Magyarország benyújtotta az FHB módosított szerkezetátalakítási tervét. Az FHB a Bizottságnak benyújtott dokumentumokban jelezte, hogy a szerkezetátalakítási tervet az Igazgatóság nem írta alá és nem hagyta jóvá hivatalosan. Következésképpen a 2011–2014-re szóló adatok csak a pénzügyi kimutatások és a tőkemegfelelési mutató számításai alapján készített becslések. A tervben az FHB azt is jelezte, hogy új hosszú távú stratégiáját csak az Allianz Bankkal létrejövő integráció részeként tervezi elkészíteni. |
| --- | --- |

(37)

2010. szeptember 30-án Magyarország benyújtotta az FHB módosított szerkezetátalakítási tervét. Az FHB a Bizottságnak benyújtott dokumentumokban jelezte, hogy a szerkezetátalakítási tervet az Igazgatóság nem írta alá és nem hagyta jóvá hivatalosan. Következésképpen a 2011–2014-re szóló adatok csak a pénzügyi kimutatások és a tőkemegfelelési mutató számításai alapján készített becslések. A tervben az FHB azt is jelezte, hogy új hosszú távú stratégiáját csak az Allianz Bankkal létrejövő integráció részeként tervezi elkészíteni.

| (38) | A módosított szerkezetátalakítási terv fő elemei a következők. |
| --- | --- |

(38)

A módosított szerkezetátalakítási terv fő elemei a következők.

2.4.1.   A nehézségek okai

| (39) | Az FHB szerkezetátalakítási terve szerint az FHB-nek nem voltak nehézségei: a tőkeemelésre csak az előrejelzések miatt volt szükség, a bank likviditásával és fizetőképességével nem voltak problémák. A 2009-es előrejelzés azt mutatta, hogy a bank fizetőképességének megőrzése és a teljes bankszektort terhelő környezeti stressz kezelése érdekében tőkeemelésre van szükség. Az 1. táblázat a feltételezett lehetséges forgatókönyveket mutatja be (összehasonlításképpen szerepelnek benne a 2009. évi tényleges helyzetet bemutató adatok is).

  1.   táblázat


  A feltőkésítés előtt (2009 elején) készített előrejelzések










  Változó | Alapeset | Optimista eset | Legrosszabb eset | 2009. évi tényleges |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Magyar GDP csökkenése | –3,5 % | –1,5 % | –5,0 % | –7,2 % |
| Átlagos EUR/HUF árfolyam, 2009 | 320 HUF | 265 HUF | 340 HUF | 280 HUF |
| Átlagos CHF/HUF árfolyam, 2009 | 220 HUF | 170 HUF | 242 HUF | 186 HUF |
| Ingatlanárak | 10 %-os csökkenés | Nincs változás | 20 %-os csökkenés | 5–10 %-os csökkenés |
| A hitelportfólió várható vesztesége a teljes kintlévő összeg százalékában | 3,9 % | 1,19 % | 6,01 % | 1,4 % |

(39)

Az FHB szerkezetátalakítási terve szerint az FHB-nek nem voltak nehézségei: a tőkeemelésre csak az előrejelzések miatt volt szükség, a bank likviditásával és fizetőképességével nem voltak problémák. A 2009-es előrejelzés azt mutatta, hogy a bank fizetőképességének megőrzése és a teljes bankszektort terhelő környezeti stressz kezelése érdekében tőkeemelésre van szükség. Az 1. táblázat a feltételezett lehetséges forgatókönyveket mutatja be (összehasonlításképpen szerepelnek benne a 2009. évi tényleges helyzetet bemutató adatok is).

1.   táblázat

A feltőkésítés előtt (2009 elején) készített előrejelzések

Változó

Alapeset

Optimista eset

Legrosszabb eset

2009. évi tényleges

Magyar GDP csökkenése

–3,5 %

–1,5 %

–5,0 %

–7,2 %

Átlagos EUR/HUF árfolyam, 2009

320 HUF

265 HUF

340 HUF

280 HUF

Átlagos CHF/HUF árfolyam, 2009

220 HUF

170 HUF

242 HUF

186 HUF

Ingatlanárak

10 %-os csökkenés

Nincs változás

20 %-os csökkenés

5–10 %-os csökkenés

A hitelportfólió várható vesztesége a teljes kintlévő összeg százalékában

3,9 %

1,19 %

6,01 %

1,4 %

| (40) | A fent bemutatott feltételezések alapján, figyelembe véve a feltőkésítés és az állami hitel következményeit is, az FHB 2009 végén újabb előrejelzést készített, amelyet a 2. táblázat mutat be.

  2.   táblázat


  Az FHB feltőkésítés előtt készített előrejelzései | Alapeset | Optimista eset | Legrosszabb eset | Tényleges eredmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szavatoló tőke (millió HUF) | [40 000–50 000] | [60 000–70 000] | [30 000–40 000] | [30 000–40 000] |
| Kockázattal súlyozott eszközök (millió HUF) | [300 000–400 000] | [200 000–300 000] | [300 000–400 000] | [300 000–400 000] |
| FHB tőkemegfelelési mutató | [12 % fölött] | [20 % fölött] | [10 % alatt] | [12 % fölött] |

(40)

A fent bemutatott feltételezések alapján, figyelembe véve a feltőkésítés és az állami hitel következményeit is, az FHB 2009 végén újabb előrejelzést készített, amelyet a 2. táblázat mutat be.

2.   táblázat

Az FHB feltőkésítés előtt készített előrejelzései

Alapeset

Optimista eset

Legrosszabb eset

Tényleges eredmények

Szavatoló tőke (millió HUF)

[40 000–50 000]

[60 000–70 000]

[30 000–40 000]

[30 000–40 000]

Kockázattal súlyozott eszközök (millió HUF)

[300 000–400 000]

[200 000–300 000]

[300 000–400 000]

[300 000–400 000]

FHB tőkemegfelelési mutató

[12 % fölött]

[20 % fölött]

[10 % alatt]

[12 % fölött]

| (41) | A szerkezetátalakítási terv szerint az FHB-nek azért volt szüksége állami támogatásra, mert más magyar bankokkal ellentétben nem áll fölötte az eurózónában székhellyel rendelkező anyavállalat, így nem juthatott az Európai Központi Bank által rendelkezésre bocsátott olcsó forrásokhoz. Az EKB-hitelkeretek – köztük többféle repó hitelkeret – 2008 őszétől kezdve álltak rendelkezésre az eurózónában. A Magyar Nemzeti Bank 2010 elején hozott létre repó hitelkeretet, de csak a forintalapú finanszírozást könnyítette, az euróalapút nem, ami az FHB szerint rendkívül fontos lett volna a válság mélypontján. |
| --- | --- |

(41)

A szerkezetátalakítási terv szerint az FHB-nek azért volt szüksége állami támogatásra, mert más magyar bankokkal ellentétben nem áll fölötte az eurózónában székhellyel rendelkező anyavállalat, így nem juthatott az Európai Központi Bank által rendelkezésre bocsátott olcsó forrásokhoz. Az EKB-hitelkeretek – köztük többféle repó hitelkeret – 2008 őszétől kezdve álltak rendelkezésre az eurózónában. A Magyar Nemzeti Bank 2010 elején hozott létre repó hitelkeretet, de csak a forintalapú finanszírozást könnyítette, az euróalapút nem, ami az FHB szerint rendkívül fontos lett volna a válság mélypontján.

| (42) | A tervben szerepelnek becslések arra vonatkozóan is, ha az FHB nem kapott volna állami támogatást, azaz a 30 milliárd HUF tőkeemelés és a 400 millió EUR-s hitel nélkül. E becslések alapján az FHB tőkemegfelelési mutatója 2009-ben [13–17]%-ot tett volna ki. A terv azonban nem fejti ki egyértelműen, hogyan egyeztethető össze ez a szám a – mindkét állami intézkedés hatásait figyelembe vevő – 2. táblázatban ((40) preambulumbekezdés) szereplő korábbi [10–15]%-os alapszámmal. A tervből nem válik egyértelművé, hogy az előrejelzések szerint a támogatásnyújtás miért rontotta volna a bank eredményeit. |
| --- | --- |

(42)

A tervben szerepelnek becslések arra vonatkozóan is, ha az FHB nem kapott volna állami támogatást, azaz a 30 milliárd HUF tőkeemelés és a 400 millió EUR-s hitel nélkül. E becslések alapján az FHB tőkemegfelelési mutatója 2009-ben [13–17]%-ot tett volna ki. A terv azonban nem fejti ki egyértelműen, hogyan egyeztethető össze ez a szám a – mindkét állami intézkedés hatásait figyelembe vevő – 2. táblázatban ((40) preambulumbekezdés) szereplő korábbi [10–15]%-os alapszámmal. A tervből nem válik egyértelművé, hogy az előrejelzések szerint a támogatásnyújtás miért rontotta volna a bank eredményeit.

| (43) | Az FHB-terv szerint a bank stabil maradt: erős tőkepozícióval rendelkezett (a tőkemegfelelési mutató 2009. január–februárban [10–15]% körüli), a Moody's-tól pedig Baa3-as besorolást kapott, amely még a befektetési kategóriában található. 2010 februárjában, azaz kevesebb mint kilenc hónappal a tőkeemelést követően a bank úgy döntött, hogy visszavásárolja az állam tulajdonában lévő osztalékelsőbbségi részvényeket. |
| --- | --- |

(43)

Az FHB-terv szerint a bank stabil maradt: erős tőkepozícióval rendelkezett (a tőkemegfelelési mutató 2009. január–februárban [10–15]% körüli), a Moody's-tól pedig Baa3-as besorolást kapott, amely még a befektetési kategóriában található. 2010 februárjában, azaz kevesebb mint kilenc hónappal a tőkeemelést követően a bank úgy döntött, hogy visszavásárolja az állam tulajdonában lévő osztalékelsőbbségi részvényeket.

| (44) | A bank úgy döntött, hogy a bank 2010-es tervezése során használt makrogazdasági előrejelzéseket és a 2010. évi pénzügyi tervben szereplő várt volumeneket, mérlegeket és kockázati információkat figyelembe véve a felülvizsgált konszolidált jelenlegi és várható tőkemegfelelési mutató alapján visszafizeti az állami tőkét. A felülvizsgálatból azt a következtetést vonták le, hogy a pénzügyi világválság ellenére az év végi eredmények sokkal jobbak voltak, mint a magyar állammal 2009 elején a tőkeemelésről kötött megállapodás időpontjában várt eredmények. |
| --- | --- |

(44)

A bank úgy döntött, hogy a bank 2010-es tervezése során használt makrogazdasági előrejelzéseket és a 2010. évi pénzügyi tervben szereplő várt volumeneket, mérlegeket és kockázati információkat figyelembe véve a felülvizsgált konszolidált jelenlegi és várható tőkemegfelelési mutató alapján visszafizeti az állami tőkét. A felülvizsgálatból azt a következtetést vonták le, hogy a pénzügyi világválság ellenére az év végi eredmények sokkal jobbak voltak, mint a magyar állammal 2009 elején a tőkeemelésről kötött megállapodás időpontjában várt eredmények.

| (45) | Az FHB arról adott tájékoztatást, hogy az Európai Központi Bankkal és a PSZÁF-fal együttműködve részt vett a 2010. évi uniós stressztesztben, amelyet az európai bankfelügyelők bizottsága koordinált. A stresszteszt a tőkemegfelelésre összpontosított, a likviditási kockázatokat közvetlenül nem vizsgálta. A teszt eredményei alapján, mivel az FHB alapvető tőkére vonatkozó megfelelési mutatója 6 % volt, az alapvető tőkéből képzendő puffer [50 fölötti] millió EUR-t tett ki. Az eredmény a bank 2009. évi konszolidált számain alapul, azaz magában foglalja az állami tőkejuttatást is. |
| --- | --- |

(45)

Az FHB arról adott tájékoztatást, hogy az Európai Központi Bankkal és a PSZÁF-fal együttműködve részt vett a 2010. évi uniós stressztesztben, amelyet az európai bankfelügyelők bizottsága koordinált. A stresszteszt a tőkemegfelelésre összpontosított, a likviditási kockázatokat közvetlenül nem vizsgálta. A teszt eredményei alapján, mivel az FHB alapvető tőkére vonatkozó megfelelési mutatója 6 % volt, az alapvető tőkéből képzendő puffer [50 fölötti] millió EUR-t tett ki. Az eredmény a bank 2009. évi konszolidált számain alapul, azaz magában foglalja az állami tőkejuttatást is.

2.4.2.   Szerkezetátalakítási terv

| (46) | A magyar hatóságok által benyújtott szerkezetátalakítási terv a 2010-től 2014-ig tartó időszak tekintetében egy alapesetre, továbbá egy optimista és egy legrosszabb esetre adott forgatókönyvet. A forgatókönyvek a következő változók alakulásának hatását vizsgálják: a HUF EUR-hoz és CHF-hez viszonyított árfolyama, az ingatlanárak, a portfólióveszteség és a magyar GDP. |
| --- | --- |

(46)

A magyar hatóságok által benyújtott szerkezetátalakítási terv a 2010-től 2014-ig tartó időszak tekintetében egy alapesetre, továbbá egy optimista és egy legrosszabb esetre adott forgatókönyvet. A forgatókönyvek a következő változók alakulásának hatását vizsgálják: a HUF EUR-hoz és CHF-hez viszonyított árfolyama, az ingatlanárak, a portfólióveszteség és a magyar GDP.

| (47) | A terv célja, hogy az FHB likviditásának, finanszírozási mixének, portfólióminőségének és nyereségességének javításával biztosítsa a bank hosszú távú életképességét, amihez a következőkben felsorolt intézkedéseket veszi igénybe. |
| --- | --- |

(47)

A terv célja, hogy az FHB likviditásának, finanszírozási mixének, portfólióminőségének és nyereségességének javításával biztosítsa a bank hosszú távú életképességét, amihez a következőkben felsorolt intézkedéseket veszi igénybe.

| (48) | Likviditási helyzetének erősítése érdekében az FHB a [...] kívánja helyezni a hangsúlyt. A forrásszerkezet átalakítása azért is szükséges, mert az újonnan kibocsátott hiteleket főként [...] számára nyújtják, így általában nem alkalmasak a jelzáloglevél-fedezeti alapok céljaira. |
| --- | --- |

(48)

Likviditási helyzetének erősítése érdekében az FHB a [...] kívánja helyezni a hangsúlyt. A forrásszerkezet átalakítása azért is szükséges, mert az újonnan kibocsátott hiteleket főként [...] számára nyújtják, így általában nem alkalmasak a jelzáloglevél-fedezeti alapok céljaira.

| (49) | Az ügyfélbetétek szintjének növelése céljából az FHB új típusú (például strukturált) betéteket vezetett be, és kidolgozta saját befektetési szolgáltatási üzletágát (a lakossági ügyfeleket célzó kötvénykibocsátást). Emellett 2011-től az FHB fiókhálózata is jelentősen – 50 új fiókkal – bővül, köszönhetően az Allianz Biztosítóval kötött megállapodásnak (lásd a lenti (78) preambulumbekezdést); a fiókok száma így összességében meghaladja a 70-et. |
| --- | --- |

(49)

Az ügyfélbetétek szintjének növelése céljából az FHB új típusú (például strukturált) betéteket vezetett be, és kidolgozta saját befektetési szolgáltatási üzletágát (a lakossági ügyfeleket célzó kötvénykibocsátást). Emellett 2011-től az FHB fiókhálózata is jelentősen – 50 új fiókkal – bővül, köszönhetően az Allianz Biztosítóval kötött megállapodásnak (lásd a lenti (78) preambulumbekezdést); a fiókok száma így összességében meghaladja a 70-et.

| (50) | Az eszközök és a források összehangolásával az FHB célja, hogy [...] meghosszabbítsa a lejárati struktúrát. A bank [...] likviditási tartalékot kíván fenntartani. |
| --- | --- |

(50)

Az eszközök és a források összehangolásával az FHB célja, hogy [...] meghosszabbítsa a lejárati struktúrát. A bank [...] likviditási tartalékot kíván fenntartani.

| (51) | Ami portfóliója minőségét illeti, az FHB fő üzleti célja, hogy különböző ügyféltámogató programok segítségével, a törlesztés folyamatosságára koncentrálva fenntartsa a hitelportfólió jelenlegi minőségét. |
| --- | --- |

(51)

Ami portfóliója minőségét illeti, az FHB fő üzleti célja, hogy különböző ügyféltámogató programok segítségével, a törlesztés folyamatosságára koncentrálva fenntartsa a hitelportfólió jelenlegi minőségét.

| (52) | A hitelkockázat csökkentése érdekében az FHB állítólag szigorú hitelezési előírásokat vezetett be, megszüntette a CHF-alapú hitelezést és központosította döntéshozatali folyamatait. Hitelezési tevékenységét a lakáshitelekre és a kkv-kre összpontosítja. A bank elsősorban a forinthitelekre teszi a hangsúlyt, így a devizahitel-portfólió fokozatos csökkenésére számít. |
| --- | --- |

(52)

A hitelkockázat csökkentése érdekében az FHB állítólag szigorú hitelezési előírásokat vezetett be, megszüntette a CHF-alapú hitelezést és központosította döntéshozatali folyamatait. Hitelezési tevékenységét a lakáshitelekre és a kkv-kre összpontosítja. A bank elsősorban a forinthitelekre teszi a hangsúlyt, így a devizahitel-portfólió fokozatos csökkenésére számít.

| (53) | A terv abból indul ki, hogy a bevételek diverzifikálása és a költséghatékonyság a nyereségesség növekedéséhez fog vezetni. Az FHB értékesítési munkatársait a díj- és jutaléktermelő termékekre (bankkártyák, folyószámlák, befektetési szolgáltatások) csoportosították át. A bank számos költségcsökkentő kezdeményezést indított, karcsúsította szervezeti felépítését, létszámot csökkentett, visszafogta működési kiadásait és tőkekiadásait is. |
| --- | --- |

(53)

A terv abból indul ki, hogy a bevételek diverzifikálása és a költséghatékonyság a nyereségesség növekedéséhez fog vezetni. Az FHB értékesítési munkatársait a díj- és jutaléktermelő termékekre (bankkártyák, folyószámlák, befektetési szolgáltatások) csoportosították át. A bank számos költségcsökkentő kezdeményezést indított, karcsúsította szervezeti felépítését, létszámot csökkentett, visszafogta működési kiadásait és tőkekiadásait is.

| (54) | E stratégia végrehajtása érdekében, továbbá a bank és az állam közötti megállapodásnak megfelelően az FHB 2009. május 28-án 25 milliárd HUF-fal megemelte az FHB Kereskedelmi Bank alaptőkéjét, amihez az állami tőkejuttatásból származó pénzt használta fel. Az FHB Kereskedelmi Bank saját termékeit értékesíti, ugyanakkor az FHB Jelzálogbank ügynökeként eljárva annak nevében is értékesít lakossági és vállalati hiteltermékeket. Az FHB Kereskedelmi Bank folyószámlavezetést, folyószámlahitelt, betétszámlavezetést, megtakarítási termékeket, bank- és hitelkártyákat is kínál lakossági ügyfeleknek. A benyújtott tervből kiderül, hogy az FHB Kereskedelmi Bank jelenleg 22 fiókot üzemeltet Magyarországon, fiókhálózatát bővíteni kívánja. |
| --- | --- |

(54)

E stratégia végrehajtása érdekében, továbbá a bank és az állam közötti megállapodásnak megfelelően az FHB 2009. május 28-án 25 milliárd HUF-fal megemelte az FHB Kereskedelmi Bank alaptőkéjét, amihez az állami tőkejuttatásból származó pénzt használta fel. Az FHB Kereskedelmi Bank saját termékeit értékesíti, ugyanakkor az FHB Jelzálogbank ügynökeként eljárva annak nevében is értékesít lakossági és vállalati hiteltermékeket. Az FHB Kereskedelmi Bank folyószámlavezetést, folyószámlahitelt, betétszámlavezetést, megtakarítási termékeket, bank- és hitelkártyákat is kínál lakossági ügyfeleknek. A benyújtott tervből kiderül, hogy az FHB Kereskedelmi Bank jelenleg 22 fiókot üzemeltet Magyarországon, fiókhálózatát bővíteni kívánja.

2.4.3.   Fő feltételezések

| (55) | A terv kifejti, hogy az előrejelzésekhez használt makrogazdasági mutatók az Oriens IM (13) előrejelzésén alapulnak, az euróövezettel és az USD-vel kapcsolatos adatok pedig az IMF World Economic Outlook című kiadványán. |
| --- | --- |

(55)

A terv kifejti, hogy az előrejelzésekhez használt makrogazdasági mutatók az Oriens IM (13) előrejelzésén alapulnak, az euróövezettel és az USD-vel kapcsolatos adatok pedig az IMF World Economic Outlook című kiadványán.

Alapeset

| (56) | Az alapforgatókönyv szerint a nyereség 2011-ben és 2012-ben nőni fog, aminek alapja a gazdaság feltételezett élénkülése és a GDP 2,4 %-osra, illetve 2,7 %-osra becsült növekedése lesz. A nyereség növekedésének hajtóerejét [...]. A portfólióminőség várhatóan csak 2012-től javul majd (a nem teljesítő hitelek aránya várhatóan 2010-ben és 2011-ben éri el a csúcsot, [6–10]%-kal, 2012-ben pedig [5–9]%-ra csökken). A költséghatékonyság és az erős költségellenőrzés feltételezhetően nem változik, a költség/jövedelem arány [40–50]% alatt marad ezen időszakban. Az alapforgatókönyv makrogazdasági feltételezéseit a 3. táblázat, előrejelzéseit pedig a 4. táblázat foglalja össze.

  1.   táblázat


  az alapforgatókönyv makrogazdasági feltételezései | 2009 tény | 2010 előrejelzés | 2011 előrejelzés | 2012 előrejelzés | 2013 előrejelzés | 2014 előrejelzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GDP | –7,2 % | [0–1]% | [2–3]% | [2–3]% | [3–5]% | [3–5]% |
| Fogyasztói árak | 4,2 % | [3–5]% | [3–5]% | [3–5]% | [3–5]% | [3–4]% |
| Munkanélküliség | 9,2 % | [10 % fölött] | [10 % fölött] | [10 % fölött] | [10 % fölött] | [10 % alatt] |
| EUR/HUF | 280,6 | [260–280] | [260–280] | [260–280] | [260–280] | [260–280] |
| CHF/HUF | 185,8 | [180–190] | [180–190] | [180–190] | [180–190] | [180–190] |
| HUF alapkamat | 8,4 % | [5–7]% | [5–7]% | [5–7]% | [5–7]% | [4–6]% |

(56)

Az alapforgatókönyv szerint a nyereség 2011-ben és 2012-ben nőni fog, aminek alapja a gazdaság feltételezett élénkülése és a GDP 2,4 %-osra, illetve 2,7 %-osra becsült növekedése lesz. A nyereség növekedésének hajtóerejét [...]. A portfólióminőség várhatóan csak 2012-től javul majd (a nem teljesítő hitelek aránya várhatóan 2010-ben és 2011-ben éri el a csúcsot, [6–10]%-kal, 2012-ben pedig [5–9]%-ra csökken). A költséghatékonyság és az erős költségellenőrzés feltételezhetően nem változik, a költség/jövedelem arány [40–50]% alatt marad ezen időszakban. Az alapforgatókönyv makrogazdasági feltételezéseit a 3. táblázat, előrejelzéseit pedig a 4. táblázat foglalja össze.

1.   táblázat

az alapforgatókönyv makrogazdasági feltételezései

2009 tény

2010 előrejelzés

2011 előrejelzés

2012 előrejelzés

2013 előrejelzés

2014 előrejelzés

GDP

–7,2 %

[0–1]%

[2–3]%

[2–3]%

[3–5]%

[3–5]%

Fogyasztói árak

4,2 %

[3–5]%

[3–5]%

[3–5]%

[3–5]%

[3–4]%

Munkanélküliség

9,2 %

[10 % fölött]

[10 % fölött]

[10 % fölött]

[10 % fölött]

[10 % alatt]

EUR/HUF

280,6

[260–280]

[260–280]

[260–280]

[260–280]

[260–280]

CHF/HUF

185,8

[180–190]

[180–190]

[180–190]

[180–190]

[180–190]

HUF alapkamat

8,4 %

[5–7]%

[5–7]%

[5–7]%

[5–7]%

[4–6]%

2.   táblázat

FHB, az alapforgatókönyv előrejelzése, millió HUF

| | 2009 tény | 2010 előrejelzés | 2011 előrejelzés | 2012 előrejelzés | 2013 előrejelzés | 2014 előrejelzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saját tőke | 69 636 | [50 000–60 000] | [60 000–70 000] | [70 000–80 000] | [80 000–90 000] | [90 000–100 000] |
| Nyereség | 868 | [7 000–8 000] | [8 000–9 000] | [10 000–11 000] | [11 000 fölött] | [11 000 fölött] |
| Kockázattal súlyozott eszközök | 349 718 | [200 000–300 000] | [20 000–300 000] | [200 000–300 000] | [300 000–400 000] | [300 000–400 000] |
| Tőkemegfelelési mutató | 14,9 % | [15 % fölött] | [15–20]% | [20 % fölött] | [20 % fölött] | [20 % fölött] |

2009 tény

2010 előrejelzés

2011 előrejelzés

2012 előrejelzés

2013 előrejelzés

2014 előrejelzés

Saját tőke

69 636

[50 000–60 000]

[60 000–70 000]

[70 000–80 000]

[80 000–90 000]

[90 000–100 000]

Nyereség

868

[7 000–8 000]

[8 000–9 000]

[10 000–11 000]

[11 000 fölött]

[11 000 fölött]

Kockázattal súlyozott eszközök

349 718

[200 000–300 000]

[20 000–300 000]

[200 000–300 000]

[300 000–400 000]

[300 000–400 000]

Tőkemegfelelési mutató

14,9 %

[15 % fölött]

[15–20]%

[20 % fölött]

[20 % fölött]

[20 % fölött]

| (57) | Az alapesetben az FHB erőteljesebb eszköznövekedést vár 2012-re, amikor a gazdaság lendületét már a munkanélküliségi ráta kismértékű csökkenése is jelezni fogja. Az eszköznövekedést a lakossági jelzáloghitelek és a kkv-knak nyújtott hitelek állománynövekedése vezérli majd. Ezeket az eredményeket a forintalapú hitelezés felfuttatásával kívánják elérni, amely a bank erős márkájára alapulna, illetve az újonnan bevezetett eszközök (strukturált finanszírozás, befektetési szolgáltatási üzletág) révén növekedő betétgyűjtéssel. A bank szerint a globális és a helyi feltételek javulása csökkenti a tartalékok iránti szükségletet, és így csökkenő kockázati költségekkel lehetőséget ad a hitelezés felfuttatására. |
| --- | --- |

(57)

Az alapesetben az FHB erőteljesebb eszköznövekedést vár 2012-re, amikor a gazdaság lendületét már a munkanélküliségi ráta kismértékű csökkenése is jelezni fogja. Az eszköznövekedést a lakossági jelzáloghitelek és a kkv-knak nyújtott hitelek állománynövekedése vezérli majd. Ezeket az eredményeket a forintalapú hitelezés felfuttatásával kívánják elérni, amely a bank erős márkájára alapulna, illetve az újonnan bevezetett eszközök (strukturált finanszírozás, befektetési szolgáltatási üzletág) révén növekedő betétgyűjtéssel. A bank szerint a globális és a helyi feltételek javulása csökkenti a tartalékok iránti szükségletet, és így csökkenő kockázati költségekkel lehetőséget ad a hitelezés felfuttatására.

| (58) | Az alapesetben a bank feltételezi, hogy refinanszírozási hitelportfóliója fokozatosan csökkenni fog, mivel jelentősebb volumenű új hitelkihelyezés nem várható. Az új lakossági jelzáloghitelek feltételezett volumene az új folyósítások megcélzott piaci részesedésén alapul, a bankszektor főösszegét a makroszintű előrejelzésből származtatták. Az új folyósítások várt piaci részesedése a 2009. évi [1–3]%-ról 2014-ig [5 % fölé] nő. A bank folyószámlahitel- és hitelkártya-állományára vonatkozó előrejelzések a folyószámlák penetrációs rátájának várt növekedésén alapulnak. |
| --- | --- |

(58)

Az alapesetben a bank feltételezi, hogy refinanszírozási hitelportfóliója fokozatosan csökkenni fog, mivel jelentősebb volumenű új hitelkihelyezés nem várható. Az új lakossági jelzáloghitelek feltételezett volumene az új folyósítások megcélzott piaci részesedésén alapul, a bankszektor főösszegét a makroszintű előrejelzésből származtatták. Az új folyósítások várt piaci részesedése a 2009. évi [1–3]%-ról 2014-ig [5 % fölé] nő. A bank folyószámlahitel- és hitelkártya-állományára vonatkozó előrejelzések a folyószámlák penetrációs rátájának várt növekedésén alapulnak.

| (59) | Az FHB vállalatihitel-portfóliója két fő részből áll, a strukturált finanszírozásból és a kkv-hitelekből. A strukturált finanszírozás körébe tartozik a lakóingatlanokkal kapcsolatos projektfinanszírozás és a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos refinanszírozás. Ez a szegmens szorosan összefügg a makroberuházások fejlődésével (amely a GDP összetevője), így a terv 2012-től kezdve magasabb növekedési rátákat társít hozzá. Az FHB kkv-üzletágát 2008 végén indították be, 2009 folyamán erős növekedést mutatott. A bank ennek alapján a következő években erős növekedésre számít, amely a portfólió bővülésével később lelassul. A kkv-hitelek állománya makroszinten évente várhatóan [10 %-ot meghaladó mértékben] nő az előrejelzés időtávlatában. Az FHB piaci részesedése 2014-re a feltevések szerint eléri az [5 % fölötti]. |
| --- | --- |

(59)

Az FHB vállalatihitel-portfóliója két fő részből áll, a strukturált finanszírozásból és a kkv-hitelekből. A strukturált finanszírozás körébe tartozik a lakóingatlanokkal kapcsolatos projektfinanszírozás és a kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos refinanszírozás. Ez a szegmens szorosan összefügg a makroberuházások fejlődésével (amely a GDP összetevője), így a terv 2012-től kezdve magasabb növekedési rátákat társít hozzá. Az FHB kkv-üzletágát 2008 végén indították be, 2009 folyamán erős növekedést mutatott. A bank ennek alapján a következő években erős növekedésre számít, amely a portfólió bővülésével később lelassul. A kkv-hitelek állománya makroszinten évente várhatóan [10 %-ot meghaladó mértékben] nő az előrejelzés időtávlatában. Az FHB piaci részesedése 2014-re a feltevések szerint eléri az [5 % fölötti].

| (60) | A bank lakossági betétállományát a makroszintű modellben jelezték előre (a háztartások teljes betétállománya) és a megcélzott piaci részesedésben, amely 2014 végére várhatóan [...]. A folyószámlák számának növekedése 2010-ben [70 % fölött], 2011-ben [30 % fölött], 2012-ben [30 % fölött], 2013-ban [30 % körül], 2014-ben pedig [20 % fölött] lesz. |
| --- | --- |

(60)

A bank lakossági betétállományát a makroszintű modellben jelezték előre (a háztartások teljes betétállománya) és a megcélzott piaci részesedésben, amely 2014 végére várhatóan [...]. A folyószámlák számának növekedése 2010-ben [70 % fölött], 2011-ben [30 % fölött], 2012-ben [30 % fölött], 2013-ban [30 % körül], 2014-ben pedig [20 % fölött] lesz.

| (61) | A vállalati betétállomány várt növekedése a kkv-hitelek bővülésének felel meg. A volumen a 2009. évi 13 815 millió HUF után 2010-ben 43 %-kal, 2011-ben [30 %-ot meghaladó mértékben] nő majd, összesen [20 000–30 000] millió HUF-ra. A növekedés 2012-ben várhatóan [20 % fölött], 2013-ban [20 % körül], 2014-ben pedig [10 % fölött] lesz, az állomány nagysága pedig [40 000–50 000] millió. |
| --- | --- |

(61)

A vállalati betétállomány várt növekedése a kkv-hitelek bővülésének felel meg. A volumen a 2009. évi 13 815 millió HUF után 2010-ben 43 %-kal, 2011-ben [30 %-ot meghaladó mértékben] nő majd, összesen [20 000–30 000] millió HUF-ra. A növekedés 2012-ben várhatóan [20 % fölött], 2013-ban [20 % körül], 2014-ben pedig [10 % fölött] lesz, az állomány nagysága pedig [40 000–50 000] millió.

| (62) | Az előrejelzés alapján a jelzálog-hitelezést főként jelzáloglevelek kibocsátásával fogják finanszírozni. A [...] a rövid lejáratú kitettségeket finanszírozzák és a szükséges likviditást biztosítják a bank számára. |
| --- | --- |

(62)

Az előrejelzés alapján a jelzálog-hitelezést főként jelzáloglevelek kibocsátásával fogják finanszírozni. A [...] a rövid lejáratú kitettségeket finanszírozzák és a szükséges likviditást biztosítják a bank számára.

| (63) | A tervben az FHB úgy érvel, hogy a tőkeemelés célja az FHB likviditásának biztosítása volt. Az FHB a tőkeemelést a 2009 márciusában ugyanazon forrásból, csupán 6 nap eltéréssel kapott hitellel veti össze, és azt állítja, hogy a tőkeemelés révén, illetve a hitel révén szerzett likviditásnak azonosnak kell lennie, vagy csak annyiban különbözhetnek, amennyiben az a pénzügyi ellentételezéssel magyarázható. A bank ezért vállalta, hogy a magyar államnak ugyanakkora ellentételezést fizet a tőkeemelésért, mint amekkorát a magyar állam és az FHB között 2009 márciusában kötött hitelmegállapodás értelmében a hitelért fizet. A Magyarország által szolgáltatott információk alapján az így kapott átlagos havi kamatláb 3,79 % és 4,08 % közé esett; a tényleges kamatot heti alapon számították. 2009. május 6. és 2010. február 19. között ennek megfelelően 890 millió HUF kifizetésére került sor. |
| --- | --- |

(63)

A tervben az FHB úgy érvel, hogy a tőkeemelés célja az FHB likviditásának biztosítása volt. Az FHB a tőkeemelést a 2009 márciusában ugyanazon forrásból, csupán 6 nap eltéréssel kapott hitellel veti össze, és azt állítja, hogy a tőkeemelés révén, illetve a hitel révén szerzett likviditásnak azonosnak kell lennie, vagy csak annyiban különbözhetnek, amennyiben az a pénzügyi ellentételezéssel magyarázható. A bank ezért vállalta, hogy a magyar államnak ugyanakkora ellentételezést fizet a tőkeemelésért, mint amekkorát a magyar állam és az FHB között 2009 márciusában kötött hitelmegállapodás értelmében a hitelért fizet. A Magyarország által szolgáltatott információk alapján az így kapott átlagos havi kamatláb 3,79 % és 4,08 % közé esett; a tényleges kamatot heti alapon számították. 2009. május 6. és 2010. február 19. között ennek megfelelően 890 millió HUF kifizetésére került sor.

| (64) | A fenti feltételezések alapján és az állami tőkejuttatásért fizetett 890 millió HUF összegű ellentételezést is figyelembe véve az FHB terve szerint a bank nyeresége némileg rosszabb lesz, mint a 4. táblázatban bemutatott eredmény, azonban 2013-ban és 2014-ben így is stabilan [10 milliárd HUF fölé] nő majd a 2010. évi [5–10] milliárd HUF-ról. A tőkemegfelelési mutató 2010-ben várhatóan [15 % fölött], 2011-ben [15–20]%, 2012-ben [18–23]%, 2013-ban és 2014-ben pedig [18–23]% feletti lesz majd. |
| --- | --- |

(64)

A fenti feltételezések alapján és az állami tőkejuttatásért fizetett 890 millió HUF összegű ellentételezést is figyelembe véve az FHB terve szerint a bank nyeresége némileg rosszabb lesz, mint a 4. táblázatban bemutatott eredmény, azonban 2013-ban és 2014-ben így is stabilan [10 milliárd HUF fölé] nő majd a 2010. évi [5–10] milliárd HUF-ról. A tőkemegfelelési mutató 2010-ben várhatóan [15 % fölött], 2011-ben [15–20]%, 2012-ben [18–23]%, 2013-ban és 2014-ben pedig [18–23]% feletti lesz majd.

A legrosszabb esetre szóló forgatókönyv

| (65) | A legrosszabb esetre szóló forgatókönyvben az egyes évek nyereségnövekménye továbbra is 10 %, de a nyereség nominális összege csupán a fele az alapforgatókönyvben szereplő összegnek. A bank szerint ez a nyereségszint erősen pesszimista, hiszen az FHB 2009-ben, annak ellenére, hogy a kockázati költségek a 2008. évi [1 000 millió HUF alatti] [5 milliárd HUF fölé] emelkedtek, meg tudta ismételni korábbi eredményét. A pesszimista forgatókönyv ezenkívül a kockázattal súlyozott eszközök éves szinten [5–8] %-os növekedésével számol. Az 5. táblázat a legrosszabb esetre szóló forgatókönyv érdekesebb makrogazdasági feltételezéseit mutatja be.

  5.   táblázat


  a legrosszabb esetre szóló forgatókönyv makrogazdasági feltételezései | 2009 tény | 2010 előrejelzés | 2011 előrejelzés | 2012 előrejelzés | 2013 előrejelzés | 2014 előrejelzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GDP | –7,2 % | 0,3 % | 0,6 % | 1,3 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Munkanélküliség | 9,2 % | 10,3 % | 10,9 % | 11,3 % | 11,5 % | 11,7 % |
| EUR/HUF | 280,6 | 269,0 | 290,0 | 320,0 | 320,0 | 320,0 |
| HUF alapkamat | 8,4 % | 5,4 % | 5,8 % | 8,3 % | 8,5 % | 8,3 % |

(65)

A legrosszabb esetre szóló forgatókönyvben az egyes évek nyereségnövekménye továbbra is 10 %, de a nyereség nominális összege csupán a fele az alapforgatókönyvben szereplő összegnek. A bank szerint ez a nyereségszint erősen pesszimista, hiszen az FHB 2009-ben, annak ellenére, hogy a kockázati költségek a 2008. évi [1 000 millió HUF alatti] [5 milliárd HUF fölé] emelkedtek, meg tudta ismételni korábbi eredményét. A pesszimista forgatókönyv ezenkívül a kockázattal súlyozott eszközök éves szinten [5–8] %-os növekedésével számol. Az 5. táblázat a legrosszabb esetre szóló forgatókönyv érdekesebb makrogazdasági feltételezéseit mutatja be.

5.   táblázat

a legrosszabb esetre szóló forgatókönyv makrogazdasági feltételezései

2009 tény

2010 előrejelzés

2011 előrejelzés

2012 előrejelzés

2013 előrejelzés

2014 előrejelzés

GDP

–7,2 %

0,3 %

0,6 %

1,3 %

1,1 %

1,1 %

Munkanélküliség

9,2 %

10,3 %

10,9 %

11,3 %

11,5 %

11,7 %

EUR/HUF

280,6

269,0

290,0

320,0

320,0

320,0

HUF alapkamat

8,4 %

5,4 %

5,8 %

8,3 %

8,5 %

8,3 %

| (66) | A terv legrosszabb esetre vonatkozó feltételezése szerint a lakossági jelzáloghitel-állomány növekedése alacsonyabb lesz, mivel a GDP csak mérsékelten fog nőni a tervezési időszakban. A jelzáloghitelek feltételezett penetrációja hasonló lesz az alapmodell adatához, így a különbséget lényegében csak a GDP alacsonyabb növekedése okozza. E feltételezés szerint az FHB az alapforgatókönyvben szereplő [5 % körülihez] képest alacsonyabb, csupán [5 % körüli] piaci részesedést ér el. |
| --- | --- |

(66)

A terv legrosszabb esetre vonatkozó feltételezése szerint a lakossági jelzáloghitel-állomány növekedése alacsonyabb lesz, mivel a GDP csak mérsékelten fog nőni a tervezési időszakban. A jelzáloghitelek feltételezett penetrációja hasonló lesz az alapmodell adatához, így a különbséget lényegében csak a GDP alacsonyabb növekedése okozza. E feltételezés szerint az FHB az alapforgatókönyvben szereplő [5 % körülihez] képest alacsonyabb, csupán [5 % körüli] piaci részesedést ér el.

| (67) | A vállalati hitelek állománya a strukturált finanszírozás és a kkv-hitelek esetében mérsékelt növekedést mutat; ugyanez vonatkozik a vállalati betétek gyűjtésére is. A lakossági betétek és a lakossági bankszámlák állománya szintén alacsonyabb növekedést mutat, aminek az az oka, hogy a legrosszabb esetre vonatkozó modell alacsonyabbra becsüli a GDP növekedését és a piaci részesedést. |
| --- | --- |

(67)

A vállalati hitelek állománya a strukturált finanszírozás és a kkv-hitelek esetében mérsékelt növekedést mutat; ugyanez vonatkozik a vállalati betétek gyűjtésére is. A lakossági betétek és a lakossági bankszámlák állománya szintén alacsonyabb növekedést mutat, aminek az az oka, hogy a legrosszabb esetre vonatkozó modell alacsonyabbra becsüli a GDP növekedését és a piaci részesedést.

| (68) | A hitelportfólió minősége a legrosszabb esetre vonatkozó modellben várhatóan tovább romlik, aminek az oka a munkanélküliségi ráta növekedése. A terv feltételezi, hogy a visszaeső jelzálogpiac miatt magasabb fedezeti arányra lenne szükség. A nem teljesítő hitelek aránya várhatóan [5–15]%-ra nő és ott stabilizálódik. A nem teljesítő hitelekhez szükséges fedezet várhatóan [60–70]%-ra nő. A hitelportfólió minőségének romlása, a fizetőképtelenség valószínűségének növekedése, illetve a fizetőképtelenségből eredő veszteségek növekedése hatással lesz a kockázattal súlyozott eszközökre, amelyek így annak ellenére is meghaladják az alapeset szerinti értéket, hogy a teljes eszközállomány előreláthatóan alacsonyabb lesz. |
| --- | --- |

(68)

A hitelportfólió minősége a legrosszabb esetre vonatkozó modellben várhatóan tovább romlik, aminek az oka a munkanélküliségi ráta növekedése. A terv feltételezi, hogy a visszaeső jelzálogpiac miatt magasabb fedezeti arányra lenne szükség. A nem teljesítő hitelek aránya várhatóan [5–15]%-ra nő és ott stabilizálódik. A nem teljesítő hitelekhez szükséges fedezet várhatóan [60–70]%-ra nő. A hitelportfólió minőségének romlása, a fizetőképtelenség valószínűségének növekedése, illetve a fizetőképtelenségből eredő veszteségek növekedése hatással lesz a kockázattal súlyozott eszközökre, amelyek így annak ellenére is meghaladják az alapeset szerinti értéket, hogy a teljes eszközállomány előreláthatóan alacsonyabb lesz.

| (69) | A fenti feltételezések alapján és az éves osztalékból az állami tőkejuttatásért fizetett 890 millió HUF összegű ellentételezést is figyelembe véve az FHB terve szerint a bank nyeresége 2013-ban és 2014-ben a legrosszabb esetben is [5–10] milliárd HUF fölé nő majd a 2010. évi [5–10] milliárd HUF-ról. A tőkemegfelelési mutató 2010-ben várhatóan [13 % fölött], 2011-ben [15 % fölött], 2012-ben [15–20]%, 2013-ban [15–20]%, 2014-ben pedig [15–20]% lesz majd. |
| --- | --- |

(69)

A fenti feltételezések alapján és az éves osztalékból az állami tőkejuttatásért fizetett 890 millió HUF összegű ellentételezést is figyelembe véve az FHB terve szerint a bank nyeresége 2013-ban és 2014-ben a legrosszabb esetben is [5–10] milliárd HUF fölé nő majd a 2010. évi [5–10] milliárd HUF-ról. A tőkemegfelelési mutató 2010-ben várhatóan [13 % fölött], 2011-ben [15 % fölött], 2012-ben [15–20]%, 2013-ban [15–20]%, 2014-ben pedig [15–20]% lesz majd.

Az életképesség helyreállítására vonatkozó következtetések

| (70) | Az FHB szerint a fenti előrejelzések egyértelműen alátámasztják, hogy az állami tőkejuttatás korai visszafizetése nem veszélyezteti a bank életképességét. Az FHB úgy látja, hogy mindez a megváltozott EUR/HUF árfolyamnak és az alapvetően módosult banki környezetnek köszönhető, amelyek mellett már nincs szükség a tőkeemelésre a nehézségek kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(70)

Az FHB szerint a fenti előrejelzések egyértelműen alátámasztják, hogy az állami tőkejuttatás korai visszafizetése nem veszélyezteti a bank életképességét. Az FHB úgy látja, hogy mindez a megváltozott EUR/HUF árfolyamnak és az alapvetően módosult banki környezetnek köszönhető, amelyek mellett már nincs szükség a tőkeemelésre a nehézségek kiküszöböléséhez.

2.4.4.   Tehermegosztás

Ellentételezés

| (71) | A 30 milliárd HUF-os tőkeemelésért az FHB végül 890 millió HUF ellentételezést és 11 726 785 HUF késedelmi kamatot fizetett. Az alkalmazott kamatláb megegyezett azzal, amit a 400 millió EUR összegű hitelért fizettek, havi átlagban 3,79 % és 4,08 % között mozgott. |
| --- | --- |

(71)

A 30 milliárd HUF-os tőkeemelésért az FHB végül 890 millió HUF ellentételezést és 11 726 785 HUF késedelmi kamatot fizetett. Az alkalmazott kamatláb megegyezett azzal, amit a 400 millió EUR összegű hitelért fizettek, havi átlagban 3,79 % és 4,08 % között mozgott.

Önkorlátozó intézkedések

| (72) | A bank vállalta, hogy igazgatósága reálértéken a 2008-as szinthez képest nem fogja növelni bónuszait és prémiumát; 2008-ban a tényleges juttatások a lehetséges maximum felét tették ki. A bank azt is vállalta, hogy részvénypolitikáját akkor sem változtatja, ha emelkedne a részvényopciók vagy a jogosult munkavállalók száma. A bank 2010-ben nem fizetett osztalékot, és vállalta, hogy javasolni fogja részvényeseinek, hogy [...]. |
| --- | --- |

(72)

A bank vállalta, hogy igazgatósága reálértéken a 2008-as szinthez képest nem fogja növelni bónuszait és prémiumát; 2008-ban a tényleges juttatások a lehetséges maximum felét tették ki. A bank azt is vállalta, hogy részvénypolitikáját akkor sem változtatja, ha emelkedne a részvényopciók vagy a jogosult munkavállalók száma. A bank 2010-ben nem fizetett osztalékot, és vállalta, hogy javasolni fogja részvényeseinek, hogy [...].

| (73) | A magyar állam és az FHB közötti tőkeemelési megállapodás értelmében az FHB nem folytat agresszív üzleti stratégiát, nem fektet be új üzleti területeken – kivéve ha azt még a megállapodás aláírása előtt (tehát 2009. március 31-ét megelőzően) hagyták jóvá, döntötték el vagy kezdték meg –, üzleti stratégiájával vagy működésével nem torzítja a versenyt, továbbá a marketing során tartózkodik az állami támogatás említésétől. |
| --- | --- |

(73)

A magyar állam és az FHB közötti tőkeemelési megállapodás értelmében az FHB nem folytat agresszív üzleti stratégiát, nem fektet be új üzleti területeken – kivéve ha azt még a megállapodás aláírása előtt (tehát 2009. március 31-ét megelőzően) hagyták jóvá, döntötték el vagy kezdték meg –, üzleti stratégiájával vagy működésével nem torzítja a versenyt, továbbá a marketing során tartózkodik az állami támogatás említésétől.

| (74) | A szerkezetátalakítás végrehajtásának felügyelete kapcsán a terv arról tájékoztat, hogy az FHB Igazgatóságának és Felügyelőbizottságának egy-egy tagját a magyar állam nevezheti ki. |
| --- | --- |

(74)

A szerkezetátalakítás végrehajtásának felügyelete kapcsán a terv arról tájékoztat, hogy az FHB Igazgatóságának és Felügyelőbizottságának egy-egy tagját a magyar állam nevezheti ki.

2.5.   Az Allianz Hungária biztosítóval kötött megállapodás

| (75) | Az FHB 2010 július 2-án három jelentős szerződést kötött az Allianz Hungária biztosítóval: egy forgalmazási, egy részvényvásárlási és egy névhasználati megállapodást. |
| --- | --- |

(75)

Az FHB 2010 július 2-án három jelentős szerződést kötött az Allianz Hungária biztosítóval: egy forgalmazási, egy részvényvásárlási és egy névhasználati megállapodást.

| (76) | A forgalmazási megállapodás hosszú távú kizárólagos stratégiai együttműködésről is rendelkezik, és a két pénzügyi csoport banki és biztosítási, illetve egyéb jelenleg forgalmazott termékének értékesítéséről szól. A két csoport közötti hosszú távú együttműködés a tervek szerint 20 évre szól, és az ötödik év vége előtt nem lehet felmondani. |
| --- | --- |

(76)

A forgalmazási megállapodás hosszú távú kizárólagos stratégiai együttműködésről is rendelkezik, és a két pénzügyi csoport banki és biztosítási, illetve egyéb jelenleg forgalmazott termékének értékesítéséről szól. A két csoport közötti hosszú távú együttműködés a tervek szerint 20 évre szól, és az ötödik év vége előtt nem lehet felmondani.

| (77) | A banki együttműködés keretében az Allianz Hungária Biztosító az FHB banki, életjáradéki és ingatlanbefektetési termékeit is forgalmazná, míg a biztosítási együttműködés keretében az FHB Kereskedelmi Bank forgalmazná fiókhálózatán keresztül az Allianz csoport biztosítási termékeit, illetve nyugdíj-, egészségbiztosítási és befektetési alapjait. Az Allianz csoport és az FHB is kizárólagos jelleggel forgalmazná egymás termékeit. |
| --- | --- |

(77)

A banki együttműködés keretében az Allianz Hungária Biztosító az FHB banki, életjáradéki és ingatlanbefektetési termékeit is forgalmazná, míg a biztosítási együttműködés keretében az FHB Kereskedelmi Bank forgalmazná fiókhálózatán keresztül az Allianz csoport biztosítási termékeit, illetve nyugdíj-, egészségbiztosítási és befektetési alapjait. Az Allianz csoport és az FHB is kizárólagos jelleggel forgalmazná egymás termékeit.

| (78) | A részvényvásárlási megállapodással az FHB megszerezte az Allianz Bank részvényeinek 100 %-át, és ezáltal több mint 70 tagúra bővítette fiókhálózatát. A kibővült fiókhálózat a jövőben is az Allianz csoport jelenlegi biztosítási és banki ügyfeleinek rendelkezésére áll. Ezenkívül az Allianz Hungária Biztosító [...] éven át mintegy [50–90]%-ban refinanszírozza az FHB felé az Allianz Bank mérlegének részeként megvásárolandó jelenlegi hitelportfóliót. |
| --- | --- |

(78)

A részvényvásárlási megállapodással az FHB megszerezte az Allianz Bank részvényeinek 100 %-át, és ezáltal több mint 70 tagúra bővítette fiókhálózatát. A kibővült fiókhálózat a jövőben is az Allianz csoport jelenlegi biztosítási és banki ügyfeleinek rendelkezésére áll. Ezenkívül az Allianz Hungária Biztosító [...] éven át mintegy [50–90]%-ban refinanszírozza az FHB felé az Allianz Bank mérlegének részeként megvásárolandó jelenlegi hitelportfóliót.

| (79) | Végül, a névhasználati megállapodás értelmében az FHB hat hónapig használhatja az »Allianz Bank« nevet. |
| --- | --- |

(79)

Végül, a névhasználati megállapodás értelmében az FHB hat hónapig használhatja az »Allianz Bank« nevet.

| (80) | A szerkezetátalakítási tervben leírták az Allianz Bank megvásárlását és az Allianz Hungária Biztosítóval folytatott együttműködés egyes feltételezett következményeit, de úgy tűnik, hogy a pénzügyi előrejelzések, ideértve a forgatókönyveket is, nem veszik figyelembe, hogy a fent említett szerződések megkötését követően megváltozik az FHB struktúrája. |
| --- | --- |

(80)

A szerkezetátalakítási tervben leírták az Allianz Bank megvásárlását és az Allianz Hungária Biztosítóval folytatott együttműködés egyes feltételezett következményeit, de úgy tűnik, hogy a pénzügyi előrejelzések, ideértve a forgatókönyveket is, nem veszik figyelembe, hogy a fent említett szerződések megkötését követően megváltozik az FHB struktúrája.

3.   A MAGYAR HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJA

| (81) | A magyar hatóságok eredetileg azt állították, hogy az FHB feltőkésítésére a Bizottság által jóváhagyott garanciavállalási és feltőkésítési programmal összhangban került sor. Állításuk szerint annak ellenére, hogy a tőkejuttatás meghaladta a bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át, a bank alapvetően stabil volt annak időpontjában. A hatóságok ennek alátámasztására különösen a bank tőkemegfelelési mutatóját hozták fel, amely a feltőkésítés előtt [10–15]%-on állt, továbbá a bank 2008-ban is folytatódó nyereségességét (30 %-os bővülés 2007-hez képest), az értékvesztés és a tartalékok alacsony szintjét, valamint a Magyar Nemzeti Bank 2009. március 19-i véleményét, amely szerint az FHB stabil volt. |
| --- | --- |

(81)

A magyar hatóságok eredetileg azt állították, hogy az FHB feltőkésítésére a Bizottság által jóváhagyott garanciavállalási és feltőkésítési programmal összhangban került sor. Állításuk szerint annak ellenére, hogy a tőkejuttatás meghaladta a bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át, a bank alapvetően stabil volt annak időpontjában. A hatóságok ennek alátámasztására különösen a bank tőkemegfelelési mutatóját hozták fel, amely a feltőkésítés előtt [10–15]%-on állt, továbbá a bank 2008-ban is folytatódó nyereségességét (30 %-os bővülés 2007-hez képest), az értékvesztés és a tartalékok alacsony szintjét, valamint a Magyar Nemzeti Bank 2009. március 19-i véleményét, amely szerint az FHB stabil volt.

| (82) | A magyar hatóságok kiemelték, hogy Magyarországon két olyan, külföldi tulajdonos – és így külföldi támogatás – nélküli jegyzett magyar bank is van, amelyek kapcsán igen magas szintű devizahitel-kitettségről és [...]-ről lehet beszélni (OTP és FHB). A Kormány úgy döntött, hogy a kockázattal súlyozott eszközök 9 %-ának erejéig feltőkésíti az FHB-t, mivel az (szemben az OTP-vel) nem rendelkezett megfelelően széles betéti bázissal. Az FHB történeti okokból – fő tevékenysége a jelzáloglevél-fedezetű refinanszírozás – szinte kizárólag a bankközi piacon szerzett forrásokat. |
| --- | --- |

(82)

A magyar hatóságok kiemelték, hogy Magyarországon két olyan, külföldi tulajdonos – és így külföldi támogatás – nélküli jegyzett magyar bank is van, amelyek kapcsán igen magas szintű devizahitel-kitettségről és [...]-ről lehet beszélni (OTP és FHB). A Kormány úgy döntött, hogy a kockázattal súlyozott eszközök 9 %-ának erejéig feltőkésíti az FHB-t, mivel az (szemben az OTP-vel) nem rendelkezett megfelelően széles betéti bázissal. Az FHB történeti okokból – fő tevékenysége a jelzáloglevél-fedezetű refinanszírozás – szinte kizárólag a bankközi piacon szerzett forrásokat.

| (83) | A magyar hatóságok mégis úgy érvelnek, hogy az FHB nem volt nehéz helyzetben a tőkeinjekció időpontjában, és hogy a pótlólagos tőke csupán biztosítékként szolgált a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvekhez, amelyeket egyes szakértők készítettek 2009 elején. |
| --- | --- |

(83)

A magyar hatóságok mégis úgy érvelnek, hogy az FHB nem volt nehéz helyzetben a tőkeinjekció időpontjában, és hogy a pótlólagos tőke csupán biztosítékként szolgált a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvekhez, amelyeket egyes szakértők készítettek 2009 elején.

| (84) | Magyarország azt is állította, hogy a tőkeemelési megállapodás értelmében az ellenszolgáltatást osztalékfizetés formájában kell teljesíteni. Mivel a 2009. évi osztalékfizetésről döntő közgyűlés időpontjában az állam részvényeit már visszavásárolták, az FHB-nak nem maradt jogalapja az ellenszolgáltatás kifizetésére, az államnak pedig nem volt eszköze a kifizetés elrendelésére. |
| --- | --- |

(84)

Magyarország azt is állította, hogy a tőkeemelési megállapodás értelmében az ellenszolgáltatást osztalékfizetés formájában kell teljesíteni. Mivel a 2009. évi osztalékfizetésről döntő közgyűlés időpontjában az állam részvényeit már visszavásárolták, az FHB-nak nem maradt jogalapja az ellenszolgáltatás kifizetésére, az államnak pedig nem volt eszköze a kifizetés elrendelésére.

| (85) | Ezt követően, 2010. április 29-i levelében Magyarország ígéretet tett arra, hogy az ellenszolgáltatás tekintetében és a garanciavállalási és feltőkésítési programmal való összhang megteremtése érdekében módosítani fogja az FHB és a magyar állam közötti tőkeemelési szerződést. A magyar hatóságok végül visszamenőleges hatállyal oly módon módosították a feltőkésítésről szóló jogszabályt, hogy az a részvények visszavásárlása után is lehetőséget adjon a bank számára az ellenszolgáltatás és a kamatok megfizetésére. Az új törvény 2010. augusztus 21-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(85)

Ezt követően, 2010. április 29-i levelében Magyarország ígéretet tett arra, hogy az ellenszolgáltatás tekintetében és a garanciavállalási és feltőkésítési programmal való összhang megteremtése érdekében módosítani fogja az FHB és a magyar állam közötti tőkeemelési szerződést. A magyar hatóságok végül visszamenőleges hatállyal oly módon módosították a feltőkésítésről szóló jogszabályt, hogy az a részvények visszavásárlása után is lehetőséget adjon a bank számára az ellenszolgáltatás és a kamatok megfizetésére. Az új törvény 2010. augusztus 21-én lépett hatályba.

| (86) | Az FHB által fizetendő ellenszolgáltatásról szóló megállapodás azonban végül nem hivatkozott a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeire. A magyar hatóságok érvei szerint a tőkeemelésre ugyanaz a finanszírozási forrás nyújtott fedezetet, mint a likviditási hitelre (IMF-hitel, lásd a (21) preambulumbekezdést), és időpontja is csaknem azonos (6 napon belüli). |
| --- | --- |

(86)

Az FHB által fizetendő ellenszolgáltatásról szóló megállapodás azonban végül nem hivatkozott a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeire. A magyar hatóságok érvei szerint a tőkeemelésre ugyanaz a finanszírozási forrás nyújtott fedezetet, mint a likviditási hitelre (IMF-hitel, lásd a (21) preambulumbekezdést), és időpontja is csaknem azonos (6 napon belüli).

| (87) | Magyarország állítása szerint a feltőkésítés nem sértette a bankpiac más szereplőinek érdekeit, mivel elsődleges céljai közé tartozott, hogy elősegítse az FHB jelzáloglevél-portfóliójának szerkezetátalakítását, és így javította a tőkepiac stabilitását. |
| --- | --- |

(87)

Magyarország állítása szerint a feltőkésítés nem sértette a bankpiac más szereplőinek érdekeit, mivel elsődleges céljai közé tartozott, hogy elősegítse az FHB jelzáloglevél-portfóliójának szerkezetátalakítását, és így javította a tőkepiac stabilitását.

4.   ÉRTÉKELÉS

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (88) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül és a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(88)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül és a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (89) | A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok egyetértenek azzal, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az FHB-nak juttatott tőkeinjekció és a hitel formájában nyújtott likviditási támogatás is állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok egyetértenek azzal, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az FHB-nak juttatott tőkeinjekció és a hitel formájában nyújtott likviditási támogatás is állami támogatásnak minősül.

| (90) | Mindkét intézkedés állami hatóság által jött létre, vagyis állami forrásokat vett igénybe, gazdasági előnyt adott az FHB-nak és erősítette annak helyzetét a magyarországi és más uniós versenytársakkal szemben. Ezeket az intézkedéseket tehát úgy kell tekinteni, mint amelyek torzítják e versenyt és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(90)

Mindkét intézkedés állami hatóság által jött létre, vagyis állami forrásokat vett igénybe, gazdasági előnyt adott az FHB-nak és erősítette annak helyzetét a magyarországi és más uniós versenytársakkal szemben. Ezeket az intézkedéseket tehát úgy kell tekinteni, mint amelyek torzítják e versenyt és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (91) | A Bizottság különösen azzal érvel, hogy a pénzügyi válság közepette ilyen összegben és ilyen feltételek mellett egyetlen magánbefektető sem biztosított volna hiteleket vagy tőkejuttatást az FHB számára, főként nem az odaítélés időpontjában. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság különösen azzal érvel, hogy a pénzügyi válság közepette ilyen összegben és ilyen feltételek mellett egyetlen magánbefektető sem biztosított volna hiteleket vagy tőkejuttatást az FHB számára, főként nem az odaítélés időpontjában.

| (92) | A fentiek alapján a két intézkedést az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak kell tekinteni, mivel állami finanszírozással kapcsolatosak, kedvezményezettjük a tagállamok közötti kereskedelmet érintő tevékenységet folytat, és a belső piacon torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek. |
| --- | --- |

(92)

A fentiek alapján a két intézkedést az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak kell tekinteni, mivel állami finanszírozással kapcsolatosak, kedvezményezettjük a tagállamok közötti kereskedelmet érintő tevékenységet folytat, és a belső piacon torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek.

| (93) | A következőkben tárgyalt szempontok alapján a feltőkésítésre nem a garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően került sor, tehát nem jogszerűen hajtották végre, így jogellenes támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(93)

A következőkben tárgyalt szempontok alapján a feltőkésítésre nem a garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően került sor, tehát nem jogszerűen hajtották végre, így jogellenes támogatásnak kell tekinteni.

| (94) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az FHB által likviditási hitel formájában kapott másik támogatás megfelel a likviditási program feltételeinek. A Bizottság felhívja a figyelmet, hogy amennyiben az FHB nem stabil helyzete megerősítést nyer, a banknak nyújtott minden egyéb támogatást is a szerkezetátalakítással összefüggésben kell értékelni. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az FHB által likviditási hitel formájában kapott másik támogatás megfelel a likviditási program feltételeinek. A Bizottság felhívja a figyelmet, hogy amennyiben az FHB nem stabil helyzete megerősítést nyer, a banknak nyújtott minden egyéb támogatást is a szerkezetátalakítással összefüggésben kell értékelni.

4.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

Jogalap

| (95) | Az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően azt kell értékelni, hogy a szóban forgó intézkedés – a magyar gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésének eszközeként – összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(95)

Az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően azt kell értékelni, hogy a szóban forgó intézkedés – a magyar gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésének eszközeként – összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (96) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja feljogosítja a Bizottságot, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintsen egy állami támogatást, ha azt »egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére« nyújtják. A Bizottság megállapítja, hogy 2008 utolsó negyedéve óta a piaci körülmények világszerte kedvezőtlenül alakultak. |
| --- | --- |

(96)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja feljogosítja a Bizottságot, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintsen egy állami támogatást, ha azt »egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére« nyújtják. A Bizottság megállapítja, hogy 2008 utolsó negyedéve óta a piaci körülmények világszerte kedvezőtlenül alakultak.

| (97) | A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat a tagállamok gazdaságában, és hogy a bankok támogatására irányuló intézkedések alkalmasak lehetnek az ilyen zavar orvoslására. Ezt az elemzést a Bizottság megerősítette »Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása« című közleményében (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) (14), a feltőkésítési közleményben, az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményben (15) és a szerkezetátalakítási közleményben. A magyar gazdaság vonatkozásában a Bizottság ezt az értékelést a magyar hatóságok által a pénzügyi válság leküzdésére hozott különböző intézkedések jóváhagyásával (16) erősítette meg, így különösen a garanciavállalási és feltőkésítési programot jóváhagyó határozattal. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat a tagállamok gazdaságában, és hogy a bankok támogatására irányuló intézkedések alkalmasak lehetnek az ilyen zavar orvoslására. Ezt az elemzést a Bizottság megerősítette »Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása« című közleményében (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) (14), a feltőkésítési közleményben, az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményben (15) és a szerkezetátalakítási közleményben. A magyar gazdaság vonatkozásában a Bizottság ezt az értékelést a magyar hatóságok által a pénzügyi válság leküzdésére hozott különböző intézkedések jóváhagyásával (16) erősítette meg, így különösen a garanciavállalási és feltőkésítési programot jóváhagyó határozattal.

| (98) | A pénzügyi piacokon fennálló jelenlegi helyzet különleges körülményeire tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések vizsgálhatók az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján. Mivel e határozat célja, hogy értékelje az FHB által kapott támogatást és az FHB szerkezetátalakítási tervét, a Bizottság helyénvalónak tartja, hogy értékelését e közleményekre, a szerkezetátalakítási terv értékelését illetően pedig különösen a szerkezetátalakítási közleményre alapozza. |
| --- | --- |

(98)

A pénzügyi piacokon fennálló jelenlegi helyzet különleges körülményeire tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések vizsgálhatók az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján. Mivel e határozat célja, hogy értékelje az FHB által kapott támogatást és az FHB szerkezetátalakítási tervét, a Bizottság helyénvalónak tartja, hogy értékelését e közleményekre, a szerkezetátalakítási terv értékelését illetően pedig különösen a szerkezetátalakítási közleményre alapozza.

| (99) | A magyar hatóságok eredetileg azt állították, hogy az FHB feltőkésítésére a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében került sor. Később azt állították, az FHB által a tőkeemelésért fizetett ellenszolgáltatás a likviditásnövelés feltételeit tükrözi. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatást tőkeinjekció formájában nyújtották. Így ez a támogatás nem tartozhat a likviditási program keretébe, mivel az csak a hitel formájában történő támogatást irányozza elő. |
| --- | --- |

(99)

A magyar hatóságok eredetileg azt állították, hogy az FHB feltőkésítésére a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében került sor. Később azt állították, az FHB által a tőkeemelésért fizetett ellenszolgáltatás a likviditásnövelés feltételeit tükrözi. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatást tőkeinjekció formájában nyújtották. Így ez a támogatás nem tartozhat a likviditási program keretébe, mivel az csak a hitel formájában történő támogatást irányozza elő.

A garanciavállalási és feltőkésítési programnak való megfelelés

| (100) | A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében a feltőkésítésnek elsőbbségi részvények formájában kell megvalósulnia. A program keretében az elsőbbségi részvényekért fizetendő ellenszolgáltatást az Európai Központi Bank 2008. november 20-i, alábbi ajánlásainak megfelelően állapították meg:






  — | az ötéves GMU referencia-államkötvények átlagos hozama a megelőző 20 munkanap során, |
| --- | --- | --- |

(100)

A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében a feltőkésítésnek elsőbbségi részvények formájában kell megvalósulnia. A program keretében az elsőbbségi részvényekért fizetendő ellenszolgáltatást az Európai Központi Bank 2008. november 20-i, alábbi ajánlásainak megfelelően állapították meg:

—

az ötéves GMU referencia-államkötvények átlagos hozama a megelőző 20 munkanap során,

| — | a magyar forintban denominált ötéves államkötvények hozama és az ötéves GMU referencia-államkötvény 2007. január 1. és 2008. augusztus 31. közötti hozama közötti átlagos különbözet, |
| --- | --- |

—

a magyar forintban denominált ötéves államkötvények hozama és az ötéves GMU referencia-államkötvény 2007. január 1. és 2008. augusztus 31. közötti hozama közötti átlagos különbözet,

| — | az »A« minősítésű euróövezetbeli bankok által a hitel-nemteljesítési csereügyletekre alkalmazott kamatláb-különbözet mediánja (e tényező használatára azért került sor, mivel a magyar bankok nem rendelkeznek a hitel-nemteljesítési csereügyletekre vonatkozó megbízható adatokkal), |
| --- | --- |

—

az »A« minősítésű euróövezetbeli bankok által a hitel-nemteljesítési csereügyletekre alkalmazott kamatláb-különbözet mediánja (e tényező használatára azért került sor, mivel a magyar bankok nem rendelkeznek a hitel-nemteljesítési csereügyletekre vonatkozó megbízható adatokkal),

| — | a működési költségeket fedező, [...]%-os kiegészítő díj, |
| --- | --- |

—

a működési költségeket fedező, [...]%-os kiegészítő díj,

| — | [...]%-os kiegészítő díj (amely azért szükséges, mivel ebben az esetben elsőbbségi részvényeket választottak a tőkeemelés eszközéül). |
| --- | --- |

—

[...]%-os kiegészítő díj (amely azért szükséges, mivel ebben az esetben elsőbbségi részvényeket választottak a tőkeemelés eszközéül).

| (101) | Ezenfelül évi [...] százalékpontos step-uppal növekszik az államnak visszafizetendő összeg, ami arra ösztönzi a bankokat, hogy amint ezt a körülmények lehetővé teszik, azonnal fizessék vissza az állami tőkét. |
| --- | --- |

(101)

Ezenfelül évi [...] százalékpontos step-uppal növekszik az államnak visszafizetendő összeg, ami arra ösztönzi a bankokat, hogy amint ezt a körülmények lehetővé teszik, azonnal fizessék vissza az állami tőkét.

| (102) | A magyar hatóságok szerint a fenti számadatokból az következik, hogy az elsőbbségi részvények várható éves hozama [5–10]%-kal meghaladja majd a befektetés idején érvényes irányadó kamatlábat. Mint azt a Bizottság a programot jóváhagyó határozatában kifejtette, amennyiben a tőkeemelésre például 2009. január 17-én került volna sor, amikor 2,3 %-ban határozták volna meg az irányadó kamatlábat, [5–10]% (2,3 % + [5–10]%) lett volna az elsőbbségi részvények éves kamatlába. Az évi 1 %-os step-up záradékkal együtt pedig alapvetően stabil bankok esetében [10 % fölött] (17) lenne a várható éves összhozam. |
| --- | --- |

(102)

A magyar hatóságok szerint a fenti számadatokból az következik, hogy az elsőbbségi részvények várható éves hozama [5–10]%-kal meghaladja majd a befektetés idején érvényes irányadó kamatlábat. Mint azt a Bizottság a programot jóváhagyó határozatában kifejtette, amennyiben a tőkeemelésre például 2009. január 17-én került volna sor, amikor 2,3 %-ban határozták volna meg az irányadó kamatlábat, [5–10]% (2,3 % + [5–10]%) lett volna az elsőbbségi részvények éves kamatlába. Az évi 1 %-os step-up záradékkal együtt pedig alapvetően stabil bankok esetében [10 % fölött] (17) lenne a várható éves összhozam.

| (103) | Az FHB az állami tőkeemelésért ténylegesen 4 % körüli mértékű ellenszolgáltatást fizetett (mint azt a (35) preambulumbekezdésben kifejtettük). A Bizottság ezért megállapítja, hogy az FHB által fizetett ellenszolgáltatás nem állt összhangban a garanciavállalási és feltőkésítési programmal. |
| --- | --- |

(103)

Az FHB az állami tőkeemelésért ténylegesen 4 % körüli mértékű ellenszolgáltatást fizetett (mint azt a (35) preambulumbekezdésben kifejtettük). A Bizottság ezért megállapítja, hogy az FHB által fizetett ellenszolgáltatás nem állt összhangban a garanciavállalási és feltőkésítési programmal.

| (104) | A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a program bejelentésekor a magyar hatóságok kifejtették, hogy a feltőkésítés célja, hogy a részt vevő bankok tőkemegfelelési mutatóját [...]%-ra emelje. Magyarország emellett kötelezettséget vállalt arra, hogy azon bankok esetében, amelyek a kockázattal súlyozott eszközeik 2 %-ánál több állami tőkéhez jutnak, a magyar hatóságok a tőkeintézkedés végrehajtása előtt tájékoztatják a Bizottságot azon vizsgálatuk részleteiről, amellyel alapvetően stabilnak minősítették az említett vállalkozásokat. Magyarország ezenkívül arra is kötelezettséget vállalt, hogy azon bankok esetében, amelyeket a Bizottság nem tekint alapvetően stabilnak, a magyar hatóságok a tőkeemeléstől számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújtanak be. A határozat rögzítette továbbá, hogy az alapvetően stabilnak nem tekinthető bankoknak ezen állapotuknak megfelelően kell ellentételezést fizetniük, vagyis az ellentételezésnek meg kell haladnia az alapvetően stabil bankok által fizetettet. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a program bejelentésekor a magyar hatóságok kifejtették, hogy a feltőkésítés célja, hogy a részt vevő bankok tőkemegfelelési mutatóját [...]%-ra emelje. Magyarország emellett kötelezettséget vállalt arra, hogy azon bankok esetében, amelyek a kockázattal súlyozott eszközeik 2 %-ánál több állami tőkéhez jutnak, a magyar hatóságok a tőkeintézkedés végrehajtása előtt tájékoztatják a Bizottságot azon vizsgálatuk részleteiről, amellyel alapvetően stabilnak minősítették az említett vállalkozásokat. Magyarország ezenkívül arra is kötelezettséget vállalt, hogy azon bankok esetében, amelyeket a Bizottság nem tekint alapvetően stabilnak, a magyar hatóságok a tőkeemeléstől számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet nyújtanak be. A határozat rögzítette továbbá, hogy az alapvetően stabilnak nem tekinthető bankoknak ezen állapotuknak megfelelően kell ellentételezést fizetniük, vagyis az ellentételezésnek meg kell haladnia az alapvetően stabil bankok által fizetettet.

| (105) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy az FHB feltőkésítése nem felelt meg a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeinek, nevezetesen a kedvezményezett bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át meghaladó tőkeemelés esetén alkalmazandó követelményeknek. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy az FHB feltőkésítése nem felelt meg a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeinek, nevezetesen a kedvezményezett bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át meghaladó tőkeemelés esetén alkalmazandó követelményeknek.

4.2.1.   A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakítási közlemény alapján

| (106) | A Bizottság megállapítja, hogy a garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében az olyan tőkeemelés esetén, mint amilyenben az FHB részesült, részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani. A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok az első – Magyarország által életképességi tervnek nevezett – tervet 2010 márciusában nyújtották be, azaz egy évvel azután, hogy a tőkét a bank rendelkezésére bocsátották. 2010. június 15-én benyújtottak egy módosított tervet is. A terv végleges változatát, amelyet e határozatban a Bizottság értékel, 2010. szeptember 30-án nyújtották be. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság megállapítja, hogy a garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében az olyan tőkeemelés esetén, mint amilyenben az FHB részesült, részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani. A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok az első – Magyarország által életképességi tervnek nevezett – tervet 2010 márciusában nyújtották be, azaz egy évvel azután, hogy a tőkét a bank rendelkezésére bocsátották. 2010. június 15-én benyújtottak egy módosított tervet is. A terv végleges változatát, amelyet e határozatban a Bizottság értékel, 2010. szeptember 30-án nyújtották be.

| (107) | A Bizottság megjegyzi, hogy abban az esetben, ha egy vállalkozás szerkezetátalakítási folyamaton megy keresztül, a vállalkozás javára hozott összes támogatási intézkedést egyetlen szerkezetátalakítási csomagként kell figyelembe venni. Az FHB esetében ennek megfelelően tehát mind a tőkeemelést, mind a likviditási hitelt figyelembe kell venni, és a szerkezetátalakítási közlemény alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megjegyzi, hogy abban az esetben, ha egy vállalkozás szerkezetátalakítási folyamaton megy keresztül, a vállalkozás javára hozott összes támogatási intézkedést egyetlen szerkezetátalakítási csomagként kell figyelembe venni. Az FHB esetében ennek megfelelően tehát mind a tőkeemelést, mind a likviditási hitelt figyelembe kell venni, és a szerkezetátalakítási közlemény alapján kell értékelni.

A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (108) | A Bizottságnak kétségei vannak az FHB által pénzügyi előrejelzéseiben elfogadott feltételezések megbízhatóságát illetően. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási terv nem indokolja, hogy ezek a feltételezések miért lennének helytállóak. Továbbá, mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi előrejelzések nem veszik figyelembe az Allianz Bank megvásárlásának és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodásnak a következményeit, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy a bemutatott előrejelzések érvényesek maradnak (18). A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB maga is állítja, hogy új hosszú távú stratégiáját az Allianz Bankkal létrejövő integráció részeként tervezi elkészíteni. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottságnak kétségei vannak az FHB által pénzügyi előrejelzéseiben elfogadott feltételezések megbízhatóságát illetően. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási terv nem indokolja, hogy ezek a feltételezések miért lennének helytállóak. Továbbá, mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi előrejelzések nem veszik figyelembe az Allianz Bank megvásárlásának és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodásnak a következményeit, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy a bemutatott előrejelzések érvényesek maradnak (18). A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB maga is állítja, hogy új hosszú távú stratégiáját az Allianz Bankkal létrejövő integráció részeként tervezi elkészíteni.

| (109) | A Bizottság megállapítja, hogy a bank a betétállomány terén erős, 2010-ben [50 % fölötti] növekedést feltételez (mint azt az (60) preambulumbekezdésben leírtuk). Tekintettel arra, hogy 2009-ben az FHB piaci részesedése a betétek terén csupán 0,64 %-ról 0,7 %-ra emelkedett, ez túlzottan optimista előfeltételezésnek tűnik. A terv ebben az esetben sem indokolja ezt az optimista kilátást. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megállapítja, hogy a bank a betétállomány terén erős, 2010-ben [50 % fölötti] növekedést feltételez (mint azt az (60) preambulumbekezdésben leírtuk). Tekintettel arra, hogy 2009-ben az FHB piaci részesedése a betétek terén csupán 0,64 %-ról 0,7 %-ra emelkedett, ez túlzottan optimista előfeltételezésnek tűnik. A terv ebben az esetben sem indokolja ezt az optimista kilátást.

| (110) | A Bizottságnak kétségei vannak a bank hosszú távú életképességét illetően, nevezetesen az FHB üzleti modelljére tekintettel, amely a bankközi finanszírozásra való nagymértékű támaszkodás és a betétállomány alacsony aránya miatt érzékeny az olyan likviditási válságokra, mint amilyet a közelmúltbeli pénzügyi válság során is tapasztaltunk. Jelzálog-hitelezési üzletágának jellegzetességei és a stagnáló magyar gazdaság miatt az FHB ezért két fő kockázatnak van kitéve: az eszközminőség csökkenésének és a globális bankközi likviditás elapadásának. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezen üzleti modell esetén az FHB életképességének elemzése során a tőkemegfelelésre ugyanolyan figyelmet kell fordítani, mint a forrásokra és a likviditásra. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottságnak kétségei vannak a bank hosszú távú életképességét illetően, nevezetesen az FHB üzleti modelljére tekintettel, amely a bankközi finanszírozásra való nagymértékű támaszkodás és a betétállomány alacsony aránya miatt érzékeny az olyan likviditási válságokra, mint amilyet a közelmúltbeli pénzügyi válság során is tapasztaltunk. Jelzálog-hitelezési üzletágának jellegzetességei és a stagnáló magyar gazdaság miatt az FHB ezért két fő kockázatnak van kitéve: az eszközminőség csökkenésének és a globális bankközi likviditás elapadásának. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezen üzleti modell esetén az FHB életképességének elemzése során a tőkemegfelelésre ugyanolyan figyelmet kell fordítani, mint a forrásokra és a likviditásra.

| (111) | A Bizottság véleménye szerint az FHB által benyújtott jelenlegi szerkezetátalakítási terv, bár hangsúlyt helyez a tőke szempontjára, nem szolgál elegendő információval a bank hosszú távú fenntartható finanszírozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság véleménye szerint az FHB által benyújtott jelenlegi szerkezetátalakítási terv, bár hangsúlyt helyez a tőke szempontjára, nem szolgál elegendő információval a bank hosszú távú fenntartható finanszírozására vonatkozóan.

| (112) | A Bizottság megállapítja, hogy a válság bekövetkezésekor az FHB Kereskedelmi Bank létrehozása folyamatban volt, és a lakossági finanszírozás stratégiai fejlesztésének végrehajtását még alig kezdték meg. A Bizottság elismeri továbbá, hogy az FHB nemrég lépéseket tett egy fenntarthatóbb, a bankközi finanszírozástól kevésbé függő finanszírozási mix kialakítása érdekében. Ennek ellenére úgy tűnik, fennmarad az FHB bankközi finanszírozás elérhetőségétől való függősége. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megállapítja, hogy a válság bekövetkezésekor az FHB Kereskedelmi Bank létrehozása folyamatban volt, és a lakossági finanszírozás stratégiai fejlesztésének végrehajtását még alig kezdték meg. A Bizottság elismeri továbbá, hogy az FHB nemrég lépéseket tett egy fenntarthatóbb, a bankközi finanszírozástól kevésbé függő finanszírozási mix kialakítása érdekében. Ennek ellenére úgy tűnik, fennmarad az FHB bankközi finanszírozás elérhetőségétől való függősége.

| (113) | 2010-ben az FHB főként jelzáloglevelek (az összes kötelezettségek [50–70]%-a), az állami hitel ([10–20]%), az ügyfelek betétei ([10–20]%) és fedezetlen seniorkötvények ([0–10]%) révén finanszírozta magát. A bank mérlegét így [60–80]%-ban a bankközi piacról történő hitelfelvétellel finanszírozza, ami az ilyen finanszírozáshoz való hozzájutás korlátozottsága esetén magas finanszírozási kockázathoz vezet. A Bizottság megjegyzi, hogy a bank szerkezetátalakítási terve a betétállomány arányának az összes kötelezettség 23 %-áig történő növekedését irányozza elő, ami a terv szerint a bank leányvállalata, az FHB Kereskedelmi Bank lakossági és kereskedelmi tevékenységeinek bővítésére irányuló stratégia eredménye lesz. A jelzáloglevelek és a fedezetlen kötvények aránya azonban magas szinten maradna (az összes kötelezettség [60–80]%-a). |
| --- | --- |

(113)

2010-ben az FHB főként jelzáloglevelek (az összes kötelezettségek [50–70]%-a), az állami hitel ([10–20]%), az ügyfelek betétei ([10–20]%) és fedezetlen seniorkötvények ([0–10]%) révén finanszírozta magát. A bank mérlegét így [60–80]%-ban a bankközi piacról történő hitelfelvétellel finanszírozza, ami az ilyen finanszírozáshoz való hozzájutás korlátozottsága esetén magas finanszírozási kockázathoz vezet. A Bizottság megjegyzi, hogy a bank szerkezetátalakítási terve a betétállomány arányának az összes kötelezettség 23 %-áig történő növekedését irányozza elő, ami a terv szerint a bank leányvállalata, az FHB Kereskedelmi Bank lakossági és kereskedelmi tevékenységeinek bővítésére irányuló stratégia eredménye lesz. A jelzáloglevelek és a fedezetlen kötvények aránya azonban magas szinten maradna (az összes kötelezettség [60–80]%-a).

| (114) | Jelzálog-hitelezési üzletágának természetéből eredően az FHB-re hatással van a magyar ingatlanpiac, amely 2009 óta jelentős mértékben hanyatlott (2008 vége óta 10 %-os árcsökkenés (19)), és még nem stabilizálódott. A magyar felügyeleti hatóság szerint (20) a lakossági jelzálogpiacot (amelyen az FHB 4,64 %-os piaci részesedéssel rendelkezik) 2009 óta a hosszú távú átlagnál magasabb nemteljesítési arány jellemzi, amely részben a svájci frank felértékelődéséhez kapcsolódik. A svájci frank árfolyamának a forinttal szembeni emelkedő tendenciája és a magyar gazdaság fellendülésének lassúsága arra utal, hogy az eszközminőség gyengülése a következő hónapokban is folytatódni fog. A Bizottság ezért aggodalmát fejezi ki a tekintetben, hogy a javasolt intézkedések elegendőek-e ezen kedvezőtlen tényezők kezelésére. |
| --- | --- |

(114)

Jelzálog-hitelezési üzletágának természetéből eredően az FHB-re hatással van a magyar ingatlanpiac, amely 2009 óta jelentős mértékben hanyatlott (2008 vége óta 10 %-os árcsökkenés (19)), és még nem stabilizálódott. A magyar felügyeleti hatóság szerint (20) a lakossági jelzálogpiacot (amelyen az FHB 4,64 %-os piaci részesedéssel rendelkezik) 2009 óta a hosszú távú átlagnál magasabb nemteljesítési arány jellemzi, amely részben a svájci frank felértékelődéséhez kapcsolódik. A svájci frank árfolyamának a forinttal szembeni emelkedő tendenciája és a magyar gazdaság fellendülésének lassúsága arra utal, hogy az eszközminőség gyengülése a következő hónapokban is folytatódni fog. A Bizottság ezért aggodalmát fejezi ki a tekintetben, hogy a javasolt intézkedések elegendőek-e ezen kedvezőtlen tényezők kezelésére.

| (115) | Végül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a szerkezetátalakítási terv nem indokolja az FHB számára kitűzött konkrét célokat, és az előrejelzések nem veszik figyelembe az Allianz-ügyletet. A Bizottságnak továbbá kétségei vannak a tekintetben, hogy – a bankközi finanszírozásnak való erős kitettségre figyelemmel – biztosított-e a bank hosszú távú életképessége. A Bizottság ezért jelenleg kétségesnek tartja, hogy a bemutatott előrejelzések megvalósíthatóak lennének, és így azt is, hogy a szerkezetátalakítási terv ténylegesen képes helyreállítani a bank hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(115)

Végül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a szerkezetátalakítási terv nem indokolja az FHB számára kitűzött konkrét célokat, és az előrejelzések nem veszik figyelembe az Allianz-ügyletet. A Bizottságnak továbbá kétségei vannak a tekintetben, hogy – a bankközi finanszírozásnak való erős kitettségre figyelemmel – biztosított-e a bank hosszú távú életképessége. A Bizottság ezért jelenleg kétségesnek tartja, hogy a bemutatott előrejelzések megvalósíthatóak lennének, és így azt is, hogy a szerkezetátalakítási terv ténylegesen képes helyreállítani a bank hosszú távú életképességét.

Saját hozzájárulás/tehermegosztás

| (116) | A szerkezetátalakítási közlemény rögzíti, hogy a támogatás minimális szinten tartása, a versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. Ezért először is a szükséges minimumra kell korlátozni a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét, és jelentős saját hozzájárulásra van szükség. |
| --- | --- |

(116)

A szerkezetátalakítási közlemény rögzíti, hogy a támogatás minimális szinten tartása, a versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. Ezért először is a szükséges minimumra kell korlátozni a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét, és jelentős saját hozzájárulásra van szükség.

| (117) | A szerkezetátalakítási költségek korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény a 23. pontban jelzi, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. A vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból például más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a részesedésvásárlás vagy beruházás a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges. |
| --- | --- |

(117)

A szerkezetátalakítási költségek korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény a 23. pontban jelzi, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. A vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból például más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a részesedésvásárlás vagy beruházás a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges.

| (118) | E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg, hogy az FHB vállalta, hogy nem kezd új tevékenységbe. Az Allianz Bank FHB általi megvásárlására és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodásra tekintettel azonban a Bizottság kétségesnek tartja, hogy e kötelezettségvállalást tiszteletben tartották. A magyar hatóságok nem igazolták továbbá, hogy ez a felvásárlás és az együttműködési megállapodás a bank hosszú távú életképessége szempontjából szükséges. A Bizottságnak ezért kétségei vannak a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a szükséges minimumra korlátozták, és a feltőkésítést vagy az állami hitelt közvetetten nem az FHB terjeszkedéséhez használták fel. |
| --- | --- |

(118)

E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg, hogy az FHB vállalta, hogy nem kezd új tevékenységbe. Az Allianz Bank FHB általi megvásárlására és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodásra tekintettel azonban a Bizottság kétségesnek tartja, hogy e kötelezettségvállalást tiszteletben tartották. A magyar hatóságok nem igazolták továbbá, hogy ez a felvásárlás és az együttműködési megállapodás a bank hosszú távú életképessége szempontjából szükséges. A Bizottságnak ezért kétségei vannak a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a szükséges minimumra korlátozták, és a feltőkésítést vagy az állami hitelt közvetetten nem az FHB terjeszkedéséhez használták fel.

| (119) | A szerkezetátalakítási közlemény rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. Ennek érdekében a bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást, és az állami támogatást olyan feltételekkel kell nyújtani, amelyek biztosítják a terhek megfelelő megosztását. |
| --- | --- |

(119)

A szerkezetátalakítási közlemény rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. Ennek érdekében a bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást, és az állami támogatást olyan feltételekkel kell nyújtani, amelyek biztosítják a terhek megfelelő megosztását.

| (120) | A szerkezetátalakítási közlemény hangsúlyozza, hogy a banknak a tevékenységei által generált nyereségből képesnek kell lennie a tőke osztalékfizetéssel vagy fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényekkel történő ellentételezésére. |
| --- | --- |

(120)

A szerkezetátalakítási közlemény hangsúlyozza, hogy a banknak a tevékenységei által generált nyereségből képesnek kell lennie a tőke osztalékfizetéssel vagy fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényekkel történő ellentételezésére.

| (121) | A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar állam által a banknak biztosított tőkét 2010. február 19-én, kevesebb mint 12 hónappal a rendelkezésre bocsátását követően visszafizették, anélkül, hogy a Magyar Állam bármiféle ellentételezésben részesült volna. Az ellentételezés hiánya egyértelműen nem áll összhangban a feltőkésítési közleménnyel vagy a garanciavállalási és feltőkésítési programmal. A bank végül 3,79 % és 4,08 % közötti kamatlábon alapuló, 890 millió HUF összegű ellentételezést fizetett az államnak, ami a likviditási programban foglalt szabályoknak felel meg. A feltőkésítés azonban nyilvánvalóan mélyrehatóbb és kockázatosabb támogatást jelent, amely magasabb ellentételezést igényel. Ezt a megkülönböztetést tükrözik a likviditásnövelésre (a likviditási program), illetve a feltőkésítésekre (a garanciavállalási és feltőkésítési program) vonatkozó eltérő szabályok. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar állam által a banknak biztosított tőkét 2010. február 19-én, kevesebb mint 12 hónappal a rendelkezésre bocsátását követően visszafizették, anélkül, hogy a Magyar Állam bármiféle ellentételezésben részesült volna. Az ellentételezés hiánya egyértelműen nem áll összhangban a feltőkésítési közleménnyel vagy a garanciavállalási és feltőkésítési programmal. A bank végül 3,79 % és 4,08 % közötti kamatlábon alapuló, 890 millió HUF összegű ellentételezést fizetett az államnak, ami a likviditási programban foglalt szabályoknak felel meg. A feltőkésítés azonban nyilvánvalóan mélyrehatóbb és kockázatosabb támogatást jelent, amely magasabb ellentételezést igényel. Ezt a megkülönböztetést tükrözik a likviditásnövelésre (a likviditási program), illetve a feltőkésítésekre (a garanciavállalási és feltőkésítési program) vonatkozó eltérő szabályok.

| (122) | Összehasonlításként a Bizottság megjegyzi, hogy 2009-ben az FHB által kibocsátott fix kamatozású jelzáloglevelek hozama 1–3 éves futamidő esetén kibocsátáskor 9–13 % fölött alakult. A piaci finanszírozás kamatlába tehát az FHB számára a hitelnyújtás és a feltőkésítés időpontjában a 9–13% közötti sávban alakult, vagyis a többszöröse volt annak, mint amit az FHB a hitel ellentételezéseként fizetett. A tőkeinjekciót illetően az ellentételezésnek természetesen jelentősen magasabbnak kellene lennie, mivel a jelzáloglevelek előnyös besorolású, fedezett adósságkötelezvények, míg a befektetők számára nyilvánvalóan a tőke a legkockázatosabb, így lényegesen magasabb megtérüléssel kellene járnia. |
| --- | --- |

(122)

Összehasonlításként a Bizottság megjegyzi, hogy 2009-ben az FHB által kibocsátott fix kamatozású jelzáloglevelek hozama 1–3 éves futamidő esetén kibocsátáskor 9–13 % fölött alakult. A piaci finanszírozás kamatlába tehát az FHB számára a hitelnyújtás és a feltőkésítés időpontjában a 9–13% közötti sávban alakult, vagyis a többszöröse volt annak, mint amit az FHB a hitel ellentételezéseként fizetett. A tőkeinjekciót illetően az ellentételezésnek természetesen jelentősen magasabbnak kellene lennie, mivel a jelzáloglevelek előnyös besorolású, fedezett adósságkötelezvények, míg a befektetők számára nyilvánvalóan a tőke a legkockázatosabb, így lényegesen magasabb megtérüléssel kellene járnia.

| (123) | A feltőkésítésért fizetett ellentételezés lényegesen alacsonyabb a magyar garanciavállalási és feltőkésítési programban és a feltőkésítés áráról szóló EKB-ajánlásban foglaltaknál, bár a magyar hatóságok végig azt állították, hogy a feltőkésítésre a garanciavállalási és feltőkésítési programmal összhangban került sor. Ezenkívül a garanciavállalási és feltőkésítési programban előirányzott ellentételezés az alapvetően stabil bankokra vonatkozik, amelyeknek nincs szükségük a kockázattal súlyozott eszközeik 2 %-át meghaladó feltőkésítésre. A Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy a bank a feltőkésítés időpontjában alapvetően stabil helyzetben volt-e. Amennyiben e kétségek megerősítést nyernek, az ellentételezési rátának a feltőkésítési közleménnyel összhangban jelentősen magasabbnak kell lennie, mint amilyen szintet a program az alapvetően stabil bankokra vonatkozóan meghatároz. |
| --- | --- |

(123)

A feltőkésítésért fizetett ellentételezés lényegesen alacsonyabb a magyar garanciavállalási és feltőkésítési programban és a feltőkésítés áráról szóló EKB-ajánlásban foglaltaknál, bár a magyar hatóságok végig azt állították, hogy a feltőkésítésre a garanciavállalási és feltőkésítési programmal összhangban került sor. Ezenkívül a garanciavállalási és feltőkésítési programban előirányzott ellentételezés az alapvetően stabil bankokra vonatkozik, amelyeknek nincs szükségük a kockázattal súlyozott eszközeik 2 %-át meghaladó feltőkésítésre. A Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy a bank a feltőkésítés időpontjában alapvetően stabil helyzetben volt-e. Amennyiben e kétségek megerősítést nyernek, az ellentételezési rátának a feltőkésítési közleménnyel összhangban jelentősen magasabbnak kell lennie, mint amilyen szintet a program az alapvetően stabil bankokra vonatkozóan meghatároz.

| (124) | A fentiek alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy az államnak fizetett ellentételezés elegendő-e ahhoz, hogy lehetővé tegye a bank megfelelő saját hozzájárulását a szerkezetátalakításhoz. Emellett az Allianz Bank megvásárlása és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodás kétségessé teszi, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a szükséges minimumra korlátozták-e. |
| --- | --- |

(124)

A fentiek alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy az államnak fizetett ellentételezés elegendő-e ahhoz, hogy lehetővé tegye a bank megfelelő saját hozzájárulását a szerkezetátalakításhoz. Emellett az Allianz Bank megvásárlása és az Allianz Hungária Biztosítóval kötött megállapodás kétségessé teszi, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a szükséges minimumra korlátozták-e.

A versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (125) | A versenytorzulást korlátozó intézkedéseket illetően a szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a megfelelő intézkedések megállapítása során a következő elemeket kell figyelembe venni: a támogatás összege, a tehermegosztás foka és a pénzintézet szerkezetátalakítás utáni piaci helyzetére gyakorolt hatás. Ezen elemzés alapján a versenytorzulást korlátozó megfelelő intézkedéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(125)

A versenytorzulást korlátozó intézkedéseket illetően a szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a megfelelő intézkedések megállapítása során a következő elemeket kell figyelembe venni: a támogatás összege, a tehermegosztás foka és a pénzintézet szerkezetátalakítás utáni piaci helyzetére gyakorolt hatás. Ezen elemzés alapján a versenytorzulást korlátozó megfelelő intézkedéseket kell elfogadni.

| (126) | A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB szerkezetátalakítási tervében a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések nagyon szűk körűek. A magyar állam és a bank között a tőkeemelésről létrejött megállapodás értelmében az FHB, amíg rendelkezik az állam által szolgáltatott tőkével,






  — | nem folytat agresszív üzleti stratégiát, |
| --- | --- | --- |

(126)

A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB szerkezetátalakítási tervében a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések nagyon szűk körűek. A magyar állam és a bank között a tőkeemelésről létrejött megállapodás értelmében az FHB, amíg rendelkezik az állam által szolgáltatott tőkével,

—

nem folytat agresszív üzleti stratégiát,

| — | nem fektet be új üzleti területekbe, kivéve, ha ezeket a befektetéseket a megállapodás aláírása előtt jóváhagyták, |
| --- | --- |

—

nem fektet be új üzleti területekbe, kivéve, ha ezeket a befektetéseket a megállapodás aláírása előtt jóváhagyták,

| — | nem hirdeti az állami támogatás fennállását. |
| --- | --- |

—

nem hirdeti az állami támogatás fennállását.

| (127) | Ezenkívül a likviditási program alkalmazásához kapcsolódó feltételek alapján a bank marketingtevékenysége során nem hivatkozhat az állami hitelre, és a hitel hozamából nem finanszírozhat felvásárlásokat. |
| --- | --- |

(127)

Ezenkívül a likviditási program alkalmazásához kapcsolódó feltételek alapján a bank marketingtevékenysége során nem hivatkozhat az állami hitelre, és a hitel hozamából nem finanszírozhat felvásárlásokat.

| (128) | A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB a fő piacán kis versenytársnak tekinthető az OTP-vel szemben. Ennek ellenére a Bizottságnak kétségei vannak a tekintetben, hogy a magyar állam által az FHB-nek juttatott tőke nem arra irányult-e, hogy az FHB leányvállalata, az FHB Kereskedelmi Bank üzleti tevékenységének bővítését támogassa. Az FHB-nek biztosított 30 milliárd HUF tőkéből 25 milliárd HUF-ot az FHB Kereskedelmi Banknak juttattak, »elősegítve ezzel a Kereskedelmi Bank növekedését« (a bank 2009. évi éves jelentése szerint) (21). Hasonlóképpen, 2010. július 2-án (több mint négy hónappal a tőke visszafizetése után) az FHB három jelentős szerződést kötött az Allianz Hungária Biztosítóval, ideértve az Allianz Bank részvényeinek 100 %-os megszerzését is. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság megjegyzi, hogy az FHB a fő piacán kis versenytársnak tekinthető az OTP-vel szemben. Ennek ellenére a Bizottságnak kétségei vannak a tekintetben, hogy a magyar állam által az FHB-nek juttatott tőke nem arra irányult-e, hogy az FHB leányvállalata, az FHB Kereskedelmi Bank üzleti tevékenységének bővítését támogassa. Az FHB-nek biztosított 30 milliárd HUF tőkéből 25 milliárd HUF-ot az FHB Kereskedelmi Banknak juttattak, »elősegítve ezzel a Kereskedelmi Bank növekedését« (a bank 2009. évi éves jelentése szerint) (21). Hasonlóképpen, 2010. július 2-án (több mint négy hónappal a tőke visszafizetése után) az FHB három jelentős szerződést kötött az Allianz Hungária Biztosítóval, ideértve az Allianz Bank részvényeinek 100 %-os megszerzését is.

| (129) | Az FHB lakossági jelzáloghitelek és a jelzáloglevelek piacán fennálló részesedése a feltőkésítés ideje alatt nem változott jelentős mértékben. Ésszerűen várható azonban, hogy a bank újabb felvásárlásai a közeljövőben erősíteni fogják a bank márkáját. A szerkezetátalakítási terv is terjeszkedési stratégián alapul. Emellett az állami tőke túlságosan alacsony ellentételezéséből eredő nem megfelelő tehermegosztás súlyosbítja a versenytorzulást. |
| --- | --- |

(129)

Az FHB lakossági jelzáloghitelek és a jelzáloglevelek piacán fennálló részesedése a feltőkésítés ideje alatt nem változott jelentős mértékben. Ésszerűen várható azonban, hogy a bank újabb felvásárlásai a közeljövőben erősíteni fogják a bank márkáját. A szerkezetátalakítási terv is terjeszkedési stratégián alapul. Emellett az állami tőke túlságosan alacsony ellentételezéséből eredő nem megfelelő tehermegosztás súlyosbítja a versenytorzulást.

| (130) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, nem nyert igazolást, hogy megfelelő intézkedéseket hoztak volna az FHB-nek nyújtott támogatás okozta versenytorzulás korlátozására, tekintettel különösen az FHB terjeszkedési stratégiájára, közelmúltbeli felvásárlásaira és az állami tőkéért fizetett nem megfelelő ellentételezésre. |
| --- | --- |

(130)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, nem nyert igazolást, hogy megfelelő intézkedéseket hoztak volna az FHB-nek nyújtott támogatás okozta versenytorzulás korlátozására, tekintettel különösen az FHB terjeszkedési stratégiájára, közelmúltbeli felvásárlásaira és az állami tőkéért fizetett nem megfelelő ellentételezésre.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (131) | A fentiek alapján a Bizottságnak kétségei vannak az FHB hosszú távú életképességének helyreállítását illetően, valamint a tekintetben, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e és megvalósították-e a megfelelő tehermegosztást, továbbá, hogy elegendőek-e a versenytorzulást korlátozó intézkedések. A Bizottságnak ezért az eljárás ezen szakaszában kétségei vannak a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz-e a szerkezetátalakítási közleményben foglalt valamennyi feltételnek, valamint a tekintetben, hogy az FHB-nek nyújtott támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a feltőkésítés formájában nyújtott támogatást nem a jóváhagyott garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően nyújtották, így az jogellenes állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(131)

A fentiek alapján a Bizottságnak kétségei vannak az FHB hosszú távú életképességének helyreállítását illetően, valamint a tekintetben, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódik-e és megvalósították-e a megfelelő tehermegosztást, továbbá, hogy elegendőek-e a versenytorzulást korlátozó intézkedések. A Bizottságnak ezért az eljárás ezen szakaszában kétségei vannak a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz-e a szerkezetátalakítási közleményben foglalt valamennyi feltételnek, valamint a tekintetben, hogy az FHB-nek nyújtott támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a feltőkésítés formájában nyújtott támogatást nem a jóváhagyott garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően nyújtották, így az jogellenes állami támogatásnak minősül.

HATÁROZAT

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást az FHB-nek nyújtott támogatás és a magyar hatóságok által 2010. szeptember 30-án benyújtott szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetősége tekintetében annak ellenőrzése céljából, hogy teljesülnek-e a szerkezetátalakítási közlemény életképességre, a tehermegosztásra és a versenytorzulás korlátozására vonatkozó feltételei.

A Bizottság felszólítja a magyar hatóságokat, hogy a korábban már benyújtott dokumentumokon kívül nyújtsák be mindazon információkat és adatokat, amelyek a támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek.

A Bizottság különösen azokra a pontokra vonatkozóan vár észrevételeket a magyar hatóságoktól és harmadik felektől, amelyekre vonatkozóan kétségeinek adott hangot. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás kedvezményezettjének.

A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének felfüggesztő hatályára, és felhívja Magyarország figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatás visszafizettethető a kedvezményezettel.

A Bizottság felhívja Magyarország figyelmét, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatni fogja. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megállapodást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.’

---

(1)  OJ C 147, 27.6.2009, p. 2.

1

(2)  Assuming EUR = HUF 266,7 (the level at 31 December 2008).

2

(3)  OJ C 47, 25.2.2010, p. 16.

3

(4)  Confidential information.

4

(5)  HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

5

(6)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

6

(7)  A 2008. december 31-i árfolyammal számolva (1 EUR = 266,7 HUF).

7

(8)  Bizalmas információ.

8

(9)  HL C 47., 2010.2.25., 16. o.

9

(10)  HL C 147., 2009.6.27., 2. o.

10

(11)  A 2009. március 25-én nyújtott euróhitel esetében a fizetendő kamatláb például 4,088 % lenne (1,853 % 12 hónapos Euribor plusz 1,00 % plusz 1,235 %).

11

(12)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

12

(13)  Az Oriens IM nevű magánszervezet egy kizárólag a délkelet-európai régióban tevékeny magántőkealap fejlesztésével foglalkozik.

13

(14)  Közlemény – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.).

14

(15)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.).

15

(16)  Lásd többek között a 2–5. lábjegyzetben hivatkozott bizottsági határozatokat.

16

(17)  Mint azt a Bizottság a programot jóváhagyó határozatának 17. lábjegyzetében kifejtette, ezen adat számítása a felmondási határidőre számított hozam (Yield-to-Call) árképzési módszerrel történik. Ez a módszer egy megtérülési mutató, amely a lehívható kötvények teljesítményét méri vásárlásuk időpontjától felmondási határidejükig. Jelen esetben a megtérülés azon a feltételezésen alapul, hogy az elsőbbségi részvények öt évre 9,62 %-os hozamot fizetnek és az ötödik év végén kibocsátási/vásárlási áruk 105 %-án kerülnek visszafizetésre.

17

(18)  2010. december elején a Moody's Investors Service két fokozattal rontotta Magyarország devizában és forintban fennálló államadósságának értékelését, Baa1-ről Baa3-ra. A hitelminősítő intézet szerint a leminősítés főbb okai: 1) az ország közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatóságával kapcsolatos növekvő aggályok; és 2) a Magyarországgal azonos kategóriában levő országok nagy részénél magasabb külső sérülékenység. A hitelminősítő intézet közölte, hogy a magyar államkötvények minősítésének kilátása továbbra is negatív.

18

(19)  Lásd Moody's Investors Service, Credit opinion: FHB Mortgage Bank Co. Plc. (2010. január 11.).

19

Credit opinion: FHB Mortgage Bank Co. Plc.

(20)  Lásd Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, i. m.

20

(21)  FHB Jelzálogbank, 2009. évi éves jelentés, 11. o.

21

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/22

---

DECISION No 165

of 18 March 2011

opening a procedure for granting authorisation for the prospection and exploration of oil and natural gas, being underground natural resources as defined in Article 2(1)(3) of the Underground Natural Resources Act, in ‘Block 3 Tsar Kaloyan’, located in Ruse, Razgrad, Silistra, Shumen, Targovishte and Veliko Tarnovo provinces, and announcing that authorisation will be granted on the basis of a competitive bidding procedure

2011/C 178/08

REPUBLIC OF BULGARIA

COUNCIL OF MINISTERS

Pursuant to Articles 5(2), 7(2)(8), 42(1)(1) and 44(3) of the Underground Natural Resources Act, and Articles 4(1)(1) and 16 of the Regulation on the conduct of bidding and tendering procedures for granting authorisation for the prospection and/or exploration of, and awarding concessions for the production of, underground natural resources as defined by the Underground Natural Resources Act, adopted by Council of Ministers Resolution No 231 of 2010,

THE COUNCIL OF MINISTERS HAS DECIDED THAT:

| 1. | A procedure shall be opened for granting authorisation for the prospection and exploration of oil and natural gas in ‘Block 3 Tsar Kaloyan’, located in Ruse, Razgrad, Silistra, Shumen, Targovishte and Veliko Tarnovo provinces and having a surface area of 4 068 km2 and coordinates 1 to 8 as specified in the Annex. |
| --- | --- |

1.

A procedure shall be opened for granting authorisation for the prospection and exploration of oil and natural gas in ‘Block 3 Tsar Kaloyan’, located in Ruse, Razgrad, Silistra, Shumen, Targovishte and Veliko Tarnovo provinces and having a surface area of 4 068 km2 and coordinates 1 to 8 as specified in the Annex.

| 2. | The authorisation referred to in point 1 shall be granted on the basis of a competitive bidding procedure. |
| --- | --- |

2.

The authorisation referred to in point 1 shall be granted on the basis of a competitive bidding procedure.

| 3. | The authorisation period for prospection and exploration shall be set at five years from the date on which the prospection and exploration agreement enters into force, with a right to extend this period pursuant to Article 31(3) of the Underground Natural Resources Act. |
| --- | --- |

3.

The authorisation period for prospection and exploration shall be set at five years from the date on which the prospection and exploration agreement enters into force, with a right to extend this period pursuant to Article 31(3) of the Underground Natural Resources Act.

| 4. | The deadline for purchasing the bidding dossier shall be 17.00 on the 120th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

4.

The deadline for purchasing the bidding dossier shall be 17.00 on the 120th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union.

| 5. | The deadline for submitting applications to take part in the competitive bidding procedure shall be 17.00 on the 130th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

5.

The deadline for submitting applications to take part in the competitive bidding procedure shall be 17.00 on the 130th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union.

| 6. | The deadline for submitting bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be 17.00 on the 144th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

6.

The deadline for submitting bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be 17.00 on the 144th day following the publication of this Decision in the Official Journal of the European Union.

| 7. | Bidders shall not be present when bids are considered. |
| --- | --- |

7.

Bidders shall not be present when bids are considered.

| 8. | The price of the bidding dossier shall be set at BGN 15 000. The bidding dossier is to be purchased from Room 813 at the Ministry of the Economy, Energy and Tourism at the following address: ul. Triaditsa 8, Sofia, Bulgaria, by the deadline specified in point 4. |
| --- | --- |

8.

The price of the bidding dossier shall be set at BGN 15 000. The bidding dossier is to be purchased from Room 813 at the Ministry of the Economy, Energy and Tourism at the following address: ul. Triaditsa 8, Sofia, Bulgaria, by the deadline specified in point 4.

| 9. | Applicants wishing to take part in the competitive bidding procedure must satisfy the requirements of Article 23(1) of the Underground Natural Resources Act. |
| --- | --- |

9.

Applicants wishing to take part in the competitive bidding procedure must satisfy the requirements of Article 23(1) of the Underground Natural Resources Act.

| 10. | Bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be evaluated on the basis of the proposed work programmes, resources devoted to environmental protection, bonuses, training, and managerial and financial capacities, as provided for in the bidding dossier. |
| --- | --- |

10.

Bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be evaluated on the basis of the proposed work programmes, resources devoted to environmental protection, bonuses, training, and managerial and financial capacities, as provided for in the bidding dossier.

| 11. | The deposit for participation in the competitive bidding procedure shall be set at BGN 20 000, payable by the deadline specified in point 5 into the bank account of the Ministry of the Economy, Energy and Tourism indicated in the bidding dossier. |
| --- | --- |

11.

The deposit for participation in the competitive bidding procedure shall be set at BGN 20 000, payable by the deadline specified in point 5 into the bank account of the Ministry of the Economy, Energy and Tourism indicated in the bidding dossier.

| 12. | The successful bidder’s deposit shall be reimbursed after the agreement has been signed, and the other bidders’ deposits shall be reimbursed within 14 days following the publication in the State Gazette of the Council of Ministers’ decision to grant authorisation for prospection and exploration. |
| --- | --- |

12.

The successful bidder’s deposit shall be reimbursed after the agreement has been signed, and the other bidders’ deposits shall be reimbursed within 14 days following the publication in the State Gazette of the Council of Ministers’ decision to grant authorisation for prospection and exploration.

| 13. | Applications to take part in the competitive bidding procedure and bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be submitted to the Registry of the Ministry of the Economy, Energy and Tourism at ul. Triaditsa 8, Sofia, Bulgaria, in Bulgarian, in accordance with the requirements of Article 46 of the Underground Natural Resources Act. |
| --- | --- |

13.

Applications to take part in the competitive bidding procedure and bids complying with the conditions of the competitive bidding procedure shall be submitted to the Registry of the Ministry of the Economy, Energy and Tourism at ul. Triaditsa 8, Sofia, Bulgaria, in Bulgarian, in accordance with the requirements of Article 46 of the Underground Natural Resources Act.

| 14. | Bids shall comply with the requirements and conditions specified in the bidding dossier. |
| --- | --- |

14.

Bids shall comply with the requirements and conditions specified in the bidding dossier.

| 15. | The competitive bidding procedure shall take place even if only one applicant is admitted to take part in it. |
| --- | --- |

15.

The competitive bidding procedure shall take place even if only one applicant is admitted to take part in it.

| 16. | The mineral exploration activities shall be carried out after the relevant competent authority has assessed the compatibility of the annual work plans for prospection and exploration in accordance with the Regulation on the conditions and procedures for assessing the compatibility of plans, programmes, projects and investment proposals with the object and aims of conserving protected areas, adopted by Council of Ministers Decree No 201 of 2007 (published in State Gazette No 73/2007; amended in No 81/2010). |
| --- | --- |

16.

The mineral exploration activities shall be carried out after the relevant competent authority has assessed the compatibility of the annual work plans for prospection and exploration in accordance with the Regulation on the conditions and procedures for assessing the compatibility of plans, programmes, projects and investment proposals with the object and aims of conserving protected areas, adopted by Council of Ministers Decree No 201 of 2007 (published in State Gazette No 73/2007; amended in No 81/2010).

| 17. | The Minister for the Economy, Energy and Tourism is authorised to:






  17.1. | send this Decision for publication in the Official Journal of the European Union and in the State Gazette; |
| --- | --- | --- |

17.

The Minister for the Economy, Energy and Tourism is authorised to:

17.1.

send this Decision for publication in the Official Journal of the European Union and in the State Gazette;

| 17.2. | organise and conduct the bidding procedure. |
| --- | --- |

17.2.

organise and conduct the bidding procedure.

| 18. | Appeals against this Decision may be lodged with the Supreme Administrative Court within 14 days following its publication in the Official Journal of the European Union. |
| --- | --- |

18.

Appeals against this Decision may be lodged with the Supreme Administrative Court within 14 days following its publication in the Official Journal of the European Union.

Prime Minister

Boyko BORISOV

For the Secretary-General of the Council of Ministers

Veselin DAKOV

---

ANNEX

LIST OF COORDINATES

WGS 84 coordinate system

| No | Longitude | Latitude |
| --- | --- | --- |
| 1 | 26.0000 | 43.7653 |
| 2 | 27.0000 | 43.7653 |
| 3 | 27.0114 | 43.2995 |
| 4 | 26.7651 | 43.2996 |
| 5 | 26.7649 | 43.3670 |
| 6 | 26.5180 | 43.3660 |
| 7 | 26.5179 | 43.2992 |
| 8 | 26.0000 | 43.2964 |

No

Longitude

Latitude

1

26.0000

43.7653

2

27.0000

43.7653

3

27.0114

43.2995

4

26.7651

43.2996

5

26.7649

43.3670

6

26.5180

43.3660

7

26.5179

43.2992

8

26.0000

43.2964

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/25

---

Prior notification of a concentration

(Case COMP/M.6283 — Valero/Chevron)

Candidate case for simplified procedure

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/09

| 1. | On 9 June 2011, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which the undertaking Valero Energy Corporation (Valero, USA) acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Merger Regulation control of the whole of Chevron Limited, together with its wholly owned subsidiaries and shareholdings in a number of joint venture (‘Chevron’, UK), by way of purchase of shares. |
| --- | --- |

1.

On 9 June 2011, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which the undertaking Valero Energy Corporation (Valero, USA) acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Merger Regulation control of the whole of Chevron Limited, together with its wholly owned subsidiaries and shareholdings in a number of joint venture (‘Chevron’, UK), by way of purchase of shares.

| 2. | The business activities of the undertakings concerned are:






  — | for Valero: independent North American petroleum refiner and marketer supplying fuel and related products, |
| --- | --- | --- |

2.

The business activities of the undertakings concerned are:

—

for Valero: independent North American petroleum refiner and marketer supplying fuel and related products,

| — | for Chevron: integrated fuel manufacturing and marketing business consisting of three divisions: (i) fuels manufacturing; (ii) UK and Ireland fuels marketing, and (iii) fuel supply and trading. |
| --- | --- |

—

for Chevron: integrated fuel manufacturing and marketing business consisting of three divisions: (i) fuels manufacturing; (ii) UK and Ireland fuels marketing, and (iii) fuel supply and trading.

| 3. | On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved. Pursuant to the Commission Notice on a simplified procedure for treatment of certain concentrations under the EC Merger Regulation (2) it should be noted that this case is a candidate for treatment under the procedure set out in the Notice. |
| --- | --- |

3.

On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope of the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved. Pursuant to the Commission Notice on a simplified procedure for treatment of certain concentrations under the EC Merger Regulation (2) it should be noted that this case is a candidate for treatment under the procedure set out in the Notice.

| 4. | The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.
  Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by email to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.6283 — Valero/Chevron, to the following address:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.

Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by email to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.6283 — Valero/Chevron, to the following address:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OJ L 24, 29.1.2004, p. 1 (the ‘EC Merger Regulation’).

(2)  OJ C 56, 5.3.2005, p. 32 (‘Notice on a simplified procedure’).

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/26

---

Prior notification of a concentration

(Case COMP/M.6207 — Gestamp/TKMF)

(Text with EEA relevance)

2011/C 178/10

| 1. | On 10 June 2011, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which the undertaking Gestamp Automoción S.L. (‘Gestamp’, Spain), controlled by the Corporación Gestamp S.L., acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Merger Regulation control of the whole of ThyssenKrupp Metal Forming (‘TKMF’, Germany), by way of purchase of shares. |
| --- | --- |

1.

On 10 June 2011, the Commission received a notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which the undertaking Gestamp Automoción S.L. (‘Gestamp’, Spain), controlled by the Corporación Gestamp S.L., acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the Merger Regulation control of the whole of ThyssenKrupp Metal Forming (‘TKMF’, Germany), by way of purchase of shares.

| 2. | The business activities of the undertakings concerned are:






  — | for Gestamp: is the automotive supply division of Corporación Gestamp, active worldwide in the steel, automotive components and renewable energy sectors, |
| --- | --- | --- |

2.

The business activities of the undertakings concerned are:

—

for Gestamp: is the automotive supply division of Corporación Gestamp, active worldwide in the steel, automotive components and renewable energy sectors,

| — | for TKMP: is active in the manufacture and sale of automotive components. |
| --- | --- |

—

for TKMP: is active in the manufacture and sale of automotive components.

| 3. | On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved. |
| --- | --- |

3.

On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved.

| 4. | The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.
  Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by e-mail to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.6207 — Gestamp/TKMF, to the following address:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.

Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by e-mail to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.6207 — Gestamp/TKMF, to the following address:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OJ L 24, 29.1.2004, p. 1 (the ‘EC Merger Regulation’).

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/27

---

Communication from the Ministry of Economic Affairs, Agriculture and Innovation of the Kingdom of the Netherlands pursuant to Article 3(2) of Directive 94/22/EC of the European Parliament and of the Council on the conditions for granting and using authorisations for the prospection, exploration and production of hydrocarbons

2011/C 178/11

The Minister for Economic Affairs, Agriculture and Innovation hereby gives notice that an application has been received for authorisation to prospect for hydrocarbons in an area known as Breda-Maas.

The area is situated in the provinces of Noord-Brabant and Limburg and consists of three subareas:

| | Subarea 1:






  (a) | a straight line between vertex 1 and the intersection of the x = 115338,00 line with the line forming the centre of the Amer near vertex 2; |
| --- | --- | --- |

Subarea 1:

(a)

a straight line between vertex 1 and the intersection of the x = 115338,00 line with the line forming the centre of the Amer near vertex 2;

| (b) | then from the intersection in point a above, the straight line to vertex 3; |
| --- | --- |

(b)

then from the intersection in point a above, the straight line to vertex 3;

| (c) | then the straight line between vertices 1 and 3. |
| --- | --- |

(c)

then the straight line between vertices 1 and 3.

| | Subarea 2:






  (a) | the straight line between the vertex pairs 4-5, 5-6 and 6-7; |
| --- | --- | --- |

Subarea 2:

(a)

the straight line between the vertex pairs 4-5, 5-6 and 6-7;

| (b) | then the straight line from vertex 7 via vertex 8 to the point at which that line intersects with the national border; |
| --- | --- |

(b)

then the straight line from vertex 7 via vertex 8 to the point at which that line intersects with the national border;

| (c) | then from the intersection in point b above, the national border to the point at which it intersects with the straight line from vertex 10 via vertex 9; |
| --- | --- |

(c)

then from the intersection in point b above, the national border to the point at which it intersects with the straight line from vertex 10 via vertex 9;

| (d) | then from the intersection in point c above, the straight line via vertex 9 to vertex 10; |
| --- | --- |

(d)

then from the intersection in point c above, the straight line via vertex 9 to vertex 10;

| (e) | then the straight line between vertices 4 and 10. |
| --- | --- |

(e)

then the straight line between vertices 4 and 10.

| | Subarea 3:






  (a) | the straight line from vertex 11 via vertex 12 to the point at which that line intersects with the national border; |
| --- | --- | --- |

Subarea 3:

(a)

the straight line from vertex 11 via vertex 12 to the point at which that line intersects with the national border;

| (b) | then from the intersection in point a above, the national border to the point at which it intersects with the straight line from vertex 14 via vertex 13; |
| --- | --- |

(b)

then from the intersection in point a above, the national border to the point at which it intersects with the straight line from vertex 14 via vertex 13;

| (c) | then from the intersection in point b above, the straight line via vertex 13 to vertex 14; |
| --- | --- |

(c)

then from the intersection in point b above, the straight line via vertex 13 to vertex 14;

| (d) | then the straight line between vertices 11 and 14. |
| --- | --- |

(d)

then the straight line between vertices 11 and 14.

The coordinates of the above vertices are:

| Vertex | X | Y |
| --- | --- | --- |
| 1 | 94259,16 | 403789,01 |
| 2 | 115338,00 | 413678,55 |
| 3 | 115338,00 | 394385,00 |
| 4 | 151430,00 | 375600,00 |
| 5 | 187645,93 | 375600,00 |
| 6 | 189000,00 | 373000,00 |
| 7 | 200000,00 | 345240,00 |
| 8 | 186348,33 | 346409,26 |
| 9 | 161687,62 | 367888,20 |
| 10 | 161200,00 | 368960,00 |
| 11 | 81356,61 | 393032,82 |
| 12 | 88243,54 | 386478,77 |
| 13 | 85075,98 | 385468,13 |
| 14 | 79247,02 | 385291,29 |

Vertex

X

Y

1

94259,16

403789,01

2

115338,00

413678,55

3

115338,00

394385,00

4

151430,00

375600,00

5

187645,93

375600,00

6

189000,00

373000,00

7

200000,00

345240,00

8

186348,33

346409,26

9

161687,62

367888,20

10

161200,00

368960,00

11

81356,61

393032,82

12

88243,54

386478,77

13

85075,98

385468,13

14

79247,02

385291,29

The above vertices are defined by their geographical coordinates, calculated according to the National Triangulation System (RD, Rijks Driehoeksmeting).

On the basis of this description of the area, the surface area is 941 km2.

With reference to the Directive mentioned in the introduction and Article 15 of the Mining Act (Mijnbouwwet) (Bulletin of Acts and Decrees (Staatsblad) 2002, No 542), the Minister for Economic Affairs, Agriculture and Innovation hereby invites interested parties to submit a competing application for authorisation to prospect for hydrocarbons in the area delimited by the vertices and coordinates specified above.

The Minister for Economic Affairs, Agriculture and Innovation is the competent authority for the granting of authorisations. The criteria, conditions and requirements referred to in Articles 5(1), 5(2) and 6(2) of the abovementioned Directive are set out in the Mining Act (Bulletin of Acts and Decrees 2002, No 542).

Applications may be submitted during the 13 weeks following the publication of this notice in the Official Journal of the European Union and should be sent to:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP A/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP A/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Applications received after the expiry of this period will not be considered.

A decision on the applications will be taken not later than 12 months after this period has expired.

Further information can be obtained by calling Mr E. J. Hoppel on the following telephone number: +31 703797762.

---

Corrigenda

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/29

---

Corrigendum to the winding-up procedure — Decision concerning a winding-up procedure in respect of Apra Leven NV

(This text annuls and replaces that published in
  Official Journal of the European Union C 114 of 12 April 2011, p. 9
  )

2011/C 178/12

Winding-up procedure

Decision concerning a winding-up procedure in respect of Apra Leven NV

(Publication pursuant to Article 14 of Directive 2001/17/EC of the European Parliament and of the Council on the reorganisation and winding-up of insurance undertakings)

| Insurance undertakings | Apra Leven NV
  Address:





  Jan Van Rijswijcklaan 66 |
| --- | --- |
| 2018 Antwerp |
| Belgium |

Insurance undertakings

Apra Leven NV

Address:

Jan Van Rijswijcklaan 66

2018 Antwerp

Belgium

| Branch office at Consell De Cent 389, Planta PR, Puerta 2, 08009 Barcelona |
| --- |
| ESPAÑA |

Branch office at Consell De Cent 389, Planta PR, Puerta 2, 08009 Barcelona

ESPAÑA

Date, entry into force and nature of the decision

4 March 2011; pursuant to Article 26, § 1, subpara. 2, No 4, and Article 43, § 1, No 1(a) and (b) of the Act of 9 July 1975, decision taken by the management committee of the Commission for Banking, Finance and Insurance (CBFA) to revoke the licence of all Apra Leven’s branches. The decision to revoke the licence means that Apra Leven is officially dissolved in accordance with Article 48/12 of the Act of 9 July 1975.

The decision takes immediate effect.

Competent bodies

| Commission for Banking, Finance and Insurance |
| --- |
| Congresstraat, 12-14 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission for Banking, Finance and Insurance

Congresstraat, 12-14

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Supervisory authority

| Commission for Banking, Finance and Insurance |
| --- |
| Congresstraat, 12-14 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission for Banking, Finance and Insurance

Congresstraat, 12-14

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Appointed liquidator

| — | the private limited company (Bvba) ‘Actualic’, in the process of being set up, with its registered office in Kraakbeziënlaan, 56, 1180 Ukkel, Belgium, with Mr Claude Desseille acting as permanent representative, and |
| --- | --- |

—

the private limited company (Bvba) ‘Actualic’, in the process of being set up, with its registered office in Kraakbeziënlaan, 56, 1180 Ukkel, Belgium, with Mr Claude Desseille acting as permanent representative, and

| — | the cooperative company with limited liability (CVBA) ‘Advocatenassociatie Nelissen Grade’, with its registered office in Ubicenter, Philipssite, 5, 2de verdieping, 3001, Leuven, Belgium with Mr Alexis Lefèbvre acting as permanent representative |
| --- | --- |

—

the cooperative company with limited liability (CVBA) ‘Advocatenassociatie Nelissen Grade’, with its registered office in Ubicenter, Philipssite, 5, 2de verdieping, 3001, Leuven, Belgium with Mr Alexis Lefèbvre acting as permanent representative

subject to confirmation from the Commercial Court of Antwerp

Applicable law

Belgian law — Article 26, § 1, No 4, and Article 43, § 1, No 1(a) and (b) of the Act of 9 July 1975

Period allowed for appeal

This decision is an administrative act against which an appeal for annulment may be submitted to the Council of State by interested third parties. Pursuant to the Regent’s Decree of 23 August 1948 establishing the procedure before the Administrative Section of the Council of State, the appeal must, on pain of forfeiture, be submitted by registered letter to the Council of State (Wetenschapstraat 33, 1040 Brussels, Belgium) within 60 days after the date upon which the decision was published.

An application for suspension of the decision may also be submitted to the Council of State. This application must contain a statement of defence and of the facts, and must be submitted to the Council of State in a single document with the application for annulment.

In the case of persons resident in another Member State, the period allowed for submitting an appeal begins to run on the date of publication in the Official Journal of the European Union.

---

| 18.6.2011 | EN | Official Journal of the European Union | C 178/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2011

EN

Official Journal of the European Union

C 178/31

---

Corrigendum to the decision concerning a reorganisation measure in respect of Apra Leven NV

(This text annuls and replaces that published in
  Official Journal of the European Union C 114 of 12 April 2011, p. 11
  )

2011/C 178/13

Decision concerning a reorganisation measure in respect of Apra Leven NV

(Publication pursuant to Article 6 of Directive 2001/17/EC of the European Parliament and of the Council on the reorganisation and winding-up of insurance undertakings)

| Insurance undertakings | Apra Leven NV
  Address:





  Jan Van Rijswijcklaan 66 |
| --- | --- |
| 2018 Antwerp |
| Belgium |

Insurance undertakings

Apra Leven NV

Address:

Jan Van Rijswijcklaan 66

2018 Antwerp

Belgium

| Branch office at Consell De Cent 389, Planta PR, Puerta 2, 08009 Barcelona |
| --- |
| ESPAÑA |

Branch office at Consell De Cent 389, Planta PR, Puerta 2, 08009 Barcelona

ESPAÑA

Date, entry into force and nature of the decision

4 March 2011, pursuant to Article 26 § 1 subpara. (2) No 2 of the Act of 9 July 1975, decision taken by the management committee of the Commission for Banking, Financial Affairs and Insurance to suspend the implementation of all current insurance agreements with the exception of the payment of advances (a) on interest payments or (b) on insurance benefits which the insurance undertaking owes to policy-holders or beneficiaries in connection with the execution of an insurance contract which has matured and – in the cases mentioned under both (a) and (b) – provided that all premiums have been paid.

The decision takes immediate effect.

Competent bodies

| Commission for Banking, Finance and Insurance |
| --- |
| Congresstraat, 12-14 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission for Banking, Finance and Insurance

Congresstraat, 12-14

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Supervisory authority

| Commission for Banking, Finance and Insurance |
| --- |
| Congresstraat, 12-14 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission for Banking, Finance and Insurance

Congresstraat, 12-14

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Administrator appointed

N/A

Applicable law

Belgian law — Article 26 § 1 subpara. (2) No 2 of the Act of 9 July 1975

Period allowed for appeal

This decision is an administrative act against which an appeal for annulment may be submitted to the Council of State by interested third parties. Pursuant to the Regent’s Decree of 23 August 1948 establishing the procedure before the Administrative Section of the Council of State, the appeal must, on pain of forfeiture, be submitted by registered letter to the Council of State (Wetenschapstraat 33, 1040 Brussels, Belgium) within 60 days after the date upon which the decision was published.

An application for suspension of the decision may also be submitted to the Council of State. This application must contain a statement of defence and of the facts, and must be submitted to the Council of State in a single document with the application for annulment.

In the case of persons resident in another Member State, the period allowed for submitting an appeal begins to run on the date of publication in the Official Journal of the European Union.

---