----

----

I Meddelelser

Revisionsretten

----

SÆRBERETNING Nr. 6/2006

om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2006/C 235/01)

INDHOLD

FORKORTELSER OG TERMINOLOGI

BILAG I — OECD's Komité for Udviklingsbistand — projektklassifikation

BILAG II — Undersøgte miljøprojekter og en vurdering af deres effektivitet

BILAG III — Oversigt over projekternes effektivitet

Kommissionens svar

FORKORTELSER OG TERMINOLOGI
ALA

Udviklingslande i Asien og Latinamerika

AVS

De stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som har underskrevet Cotonou-aftalen

DDNP

Departementet for Dyreliv og Nationalparker

DFID

British Department for International Development

Ecofac

Ecosystèmes forestiers d'Afrique centrale

EuropeAid

Samarbejdskontoret EuropeAid

FAO

FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation

FMP

Fattigdoms- og Miljøpartnerskab

GD DEV

Generaldirektoratet for Udvikling

GD ENV

Generaldirektoratet for Miljø

GD Relex

Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser

GEF

Den Globale Miljøfacilitet

IQSG

Den Tværtjenstlige Kvalitetsstøttegruppe

KfW

Den tyske Kreditanstalt für Wiederaufbau

LMP

Landemiljøprofil

LSP

Landestrategipapir

MEDA

Ledsageforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske og sociale reformer i tredjelande i Middelhavsområdet

MMA

Multilaterale Miljøaftaler

OECD

Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling

OECD DAC

OECD's Komité for Udviklingsbistand

oQSG

Aidco's Kvalitetsstøttegruppe oQSG

PNR

Programmet for Naturressourcer

PRSP

Strategioplæg til nedbringelse af fattigdom

SMV

Strategisk Miljøvurdering

UNDP

De Forenede Nationers Udviklingsprogram

UNEP

De Forenede Nationers Miljøprogram

VVM

Vurdering af virkningerne på miljøet

WSSD

Verdenstopmødet om bæredygtig udvikling

WWF

Verdensnaturfonden

ÅUM

Årtusindudviklingsmål

RESUMÉ

INDLEDNING

Baggrund

Revisionens omfang og revisionsmetode

KOMMISSIONENS STRATEGI FOR BEHANDLING AF MILJØASPEKTET I FORBINDELSE MED UDVIKLINGSBISTANDEN

Indledning

Der er behov for en klar og sammenhængende miljøstrategi

Der er endnu ikke truffet passende forvaltningsforanstaltninger med henblik på gennemførelse af Kommissionens mainstreamingstrategi og vurdering af de miljømæssige resultater af udviklingsbistanden

Mekanismer til overvågning af implementeringen af mainstreamingstrategien

Opbygning af Kommissionens kapacitet til gennemførelse af mainstreamingstrategien

Systemerne til bedømmelse af resultaterne af Kommissionens udviklingsbistand

EN VURDERING AF EFFEKTIVITETEN AF KOMMISSIONENS MILJØINTEGRERING

Indledning

Med hensyn til udarbejdelsen af landemiljøanalyser med henblik på de nye landestrategipapirer var der sket fremskridt i 2005, men effekten heraf kan endnu ikke vurderes

Der er kun blevet gjort lidt for at integrere miljøet i budgetstøtteprogrammerne

Procedurerne for miljøintegrering på projektniveau har ikke været systematiske nok

EN VURDERING AF MILJØPROJEKTERNES EFFEKTIVITET OG DE FAKTORER, SOM INDVIRKER PÅ EFFEKTIVITETEN

Indledning

Vurdering af projekternes effektivitet

Analyse af de faktorer, som indvirker på miljøprojekternes effektivitet

Overambitiøst projektdesign

Forsinkelser i forberedelsen og gennemførelsen af projekterne

Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til kapacitetsopbygning

Der bør i højere grad sættes fokus på bæredygtig anvendelse af naturressourcerne i lokalsamfundene

Projekterne indvirker ikke i tilstrækkelig grad på de politiske og de retlige rammer

Urealistisk tilgang til finansiel levedygtighed

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

Anbefalinger

Der bør opstilles en generel miljøstrategi, og gennemførelsen af den bør følges op

Mere efffektiv miljøintegrering

Mere effektive miljøprojekter

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 15. juni 2006.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

----

(1)  Under behandlingen af disse spørgsmål tog revisorerne hensyn til de retningslinjer for miljørevision, der er udstedt af INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions).

(2)  Den vigtigste årsag til, at man koncentrerede sig om skovbrug, er, at Kommissionen har en særlig budgetpost til tropiske og andre skove (jf. punkt 10). I 2004 blev der oprettet en særlig AVS-EU-vandfacilitet, så her er der stadig tale om en tidlig fase i gennemførelsen.

(3)  De to andre søjler er økonomisk udvikling og social udvikling. Den mest brugte definition af bæredygtig udvikling er »en udvikling, som opfylder de nuværende behov, uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare« (Brundtland-rapporten fra 1987 om miljø og udvikling).

(4)  I EF-traktatens artikel 177 er det fastsat, at bæredygtig udvikling er et af målene for udviklingssamarbejdet.

(5)  Artikel 32 i Cotonou-partnerskabsaftalen underskrevet den 23.6.2000 (EFT L 317 af 15.12.2000).

(6)  Artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (EFT L 52 af 27.2.1992, s. 1).

(7)  Bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2494/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene (EFT L 288 af 15.11.2000, s. 6).

(9)  I Kommissionens arbejdsdokument »Forslag til fælleserklæring fra Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions Udviklingspolitik« af 13.7.2005 var det angivet, at der i forbindelse med bæredygtig udvikling skulle lægges større vægt på miljødimensionen, som fremover skulle være et eksplicit mål for EU's bistand udtrykt i tematisk detaljerede prioriterede indsatsområder og ikke længere kun et tværgående spørgsmål.

(10)  Kommissionen har foretaget en mere specifik evaluering af budgetposten Miljø og tropiske skove, som fastsat i de tilsvarende forordninger, i 2004.

(11)  I 2002 indførte Verdensbanken et nyt todimensionalt kodningssystem. Ved hvert lån anføres både temakode og sektorkode. De 11 temakoder svarer til målsætningerne og målene for Bankens aktioner, og de 12 sektorkoder angiver, hvilke dele af økonomien der direkte nyder godt af Bankens støtte. Miljø- og naturressourceforvaltning er 1 af 11 temaer.

(12)  Siden slutningen af 1990'erne har udviklingslandene udarbejdet strategioplæg til nedbringelse af fattigdom: Med fattigdomsbekæmpelse som overordnet mål skal disse oplæg både tjene som en ramme for landets egne politikker og programmer og for den udenlandske bistand.

(13)  Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers. Environment department papers, World Bank, November 2003.

(14)  OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC). Regler for Bistand og miljø. Nr. 2: »Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies«. Den tilsvarende term i Kommissionen er landemiljøprofil (LMP).

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2493/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af fuld integrering af miljøaspektet i udviklingslandenes udviklingsproces (EFT L 288 af 15.11.2000, s. 1).

(16)  Rådets konklusioner om en strategi for integration af miljøhensyn i Det Europæiske Fællesskabs økonomiske samarbejde og udviklingssamarbejde til fremme af bæredygtig udvikling, punkt 3.6 (8971/01).

(17)  Rådets konklusioner om en strategi for integration af miljøhensyn i Det Europæiske Fællesskabs økonomiske samarbejde og udviklingssamarbejde til fremme af bæredygtig udvikling, punkt 3.14 (8971/01).

(18)  På tidspunktet for revisionen var en arbejdsgruppe under OECD DAC i færd med at undersøge anvendelsen af SMV i udviklingssamarbejdet.

(19)  De tre kategorier er: A — Stor indvirkning på miljøet, B — Væsentlige potentielle miljørisici og miljømuligheder, C — Lille indvirkning på miljøet.

(20)  Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40), som ændret ved direktiv 97/11/EF (EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5).

(21)  Artikel 37 i den fjerde AVS/EØF-konvention undertegnet den 15.12.1989 i Lomé (EFT L 229 af 17.8.1991).

(22)  OECD Development Assistance Committee Guidelines on Aid and Environment No. 1: »Good practices for Environment Impact Assessment of Development Projects«, Paris 1992.

----

BILAG I

OECD'S KOMITÉ FOR UDVIKLINGSBISTAND — PROJEKTKLASSIFIKATION

----

(1)  OECD Development Assistance Committee (DAC) Code.

(2)  Creditor Reporting System Code.

----

BILAG II

UNDERSØGTE MILJØPROJEKTER OG EN VURDERING AF DERES EFFEKTIVITET

----

BILAG III

OVERSIGT OVER PROJEKTERNES EFFEKTIVITET

Fomålet med dette bilag er at give læseren baggrundsoplysninger om de miljøprojekter, Retten reviderede i de forskellige lande/regioner, som den besøgte. Formålet er ikke at give en konklusion om miljøprojekternes generelle effektivitet i de enkelte lande.

----

(1)  Dette program blev oprettet på de syv mest industrialiserede landes (G7) topmøde i 1990 på baggrund af den stigende bekymring over den hurtige ødelæggelse af skovene i Amazonflodens bækken. Den brasilianske regering lancerede programmet i 1992 på FN's miljøtopmøde i Rio de Janeiro.

(2)  Et andet projekt, som finansieres over budgetposten for miljø og skove, følger op på aktionerne vedrørende Tawahka Asangni-reservatet.

----

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

KOMMISSIONENS STRATEGI FOR BEHANDLING AF MILJØASPEKTET I FORBINDELSE MED UDVIKLINGSBISTANDEN

EN VURDERING AF EFFEKTIVITETEN AF KOMMISSIONENS MILJØINTEGRERING

EN VURDERING AF MILJØPROJEKTERNES EFFEKTIVITET OG DE FAKTORER, SOM INDVIRKER PÅ EFFEKTIVITETEN

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

----