----

----

II Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

426 täiskogu istungil 20.—21. aprill 2006

----

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele-Nanoteadused ja naotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009”

(2006/C 185/01)

Euroopa Komisjon otsustas 7. juunil 2005 EÜ asutamislepingu artikli 262 järgi konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele — Nanoteadused ja nanotehnoloogiad:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 28. märtsil 2006. Raportöör oli hr Pezzini.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 426 täiskogu istungil 20.-21.aprill 2006 (20.aprilli istung) vastu järgmise arvamuse 117 poolthäälega, erapooletuks jäi 4.

1.   Taustteave

1.2   Definitsioonid (2)

1.3   Järeldused ja soovitused

2.   Põhjendus

2.5   Nanoteadused ja nanotehnoloogiad uutes liikmesriikides

2.6   Rahvusvaheline raamistik

3.   Märkused

3.2   Ühenduse tasand

3.3   Liikmesriigi tasand

3.4   Rahvusvaheline tasand

3.5   Ettevõtete, töövaldkonna ja kodanikuühiskonna tasand

Brüssel, 28. märts 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 157, 28.06.05

(2)  Teatis Kevadisele Euroopa Ülemkogule - Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus, KOM (2005)24

(3)  Intervjuu volinik Busquiniga (kokkuvõte IP/04/820, 29. juuni 2004).

(4)  Vt allmärkus 2.

(5)  Milaano Polütehnikumi mikro- ja nanoelektroonika keskus, Prof. Alessandro Spinelli.

(6)  Teatis Kevadisele Euroopa Ülemkogule - Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus, KOM (2005)24

(7)  Praegused investeeringud nanoelektroonikasse on kokku 6 miljardit eurot, mis jaotub järgmiselt: 1/3 nano- ja mikroelektroonikasse, 1/3 diagnostikasse, 1/3 materjalidesse (allikas: Euroopa Komisjon, teadusuuringute peadirektoraat).

(8)  Kõnealune termin tuleb kreekakeelsest sõnast mimesis, s. t. loodust jäljendama.

(9)  Näit spermatosoidide sõltumatu liikumine.

(10)ELT C 65, 17.03.06

(11)  C.f. Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials & new production processes and devices, submitted to the Euronanoforum, Edinburgh, September 2005.

(12)  KOM(2005) 243 lõplik ja KOM(2005) 24 lõplik

(13)  (ELT C 157, 28.6.2005).

(14)  Juhtivate tippkeskuste hulka kuuluvad Poola Teaduste Akadeemia Füüsikateaduste Instituudi molekulaaruuringute keskus DESMOL, kõrgrõhu uurimise keskus ja CELDISe keskus; Ungari Teaduste Akadeemia KFKI kondenseerunud aine uurimise keskus ning tahkisefüüsika ja optika uurimise instituut; ning Läti Ülikooli tahkisefüüsika instituudi kõrgetasemelise materjali uurimise ja tehnoloogia keskus (CAMART).

(15)  Ühenduse algatus Gate2Growth pakub rida teenuseid ja võrgustikke, et muuta uute innovatiivsete ettevõtete juurdepääs investeeringutele kiiremaks ja odavamaks üle-euroopaliste investorite ja vahendajate võrgustike (nt I-TecNet) kaudu.

(16)  Minanet on Euroopa mikrosüsteemide ja nanotehnoloogiate teadusprojektide interneti kaudu kättesaadav andmebaas. See hõlmab nanoteaduste ja nanotehnoloogiate projekte Tšehhi Vabariigis, Poolas, Ungaris, Bulgaarias, Leedus, Lätis, Küprosel ja Rumeenias.

(17)  Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(18)  C.f. http://cordis.europa.eu.int/nanotechnology; European Commission, Research DG, Unit G4 (8.12.2005).

(19)  Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(20)  Mis puudutab erasektori investeeringuid nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimistegevusse, on umbes 60 Jaapani ettevõtet eraldanud ca 170 miljoni eurot aastas nanotehnoloogia-alase uurimis- ja arendustegevuse tarvis. Aastane kasvumäär ulatub alates 2003. aastast 20 %-ni.

(21)  Samsung tõi juba 2002. aastal turule Flash Memory kiibid, mis sisaldavad 90 nanomeetrilist komponenti.

(22)  Pekingi aruanne nanotehnoloogia arengu kohta ajavahemikus 2010–2015 (Beijing Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015).

(23)  According to the above report, China's share of the world market will be more than 6 % in 2010 and 16 % in 2015. Valmistoodete osakaalu suurenemine sõltub aga suures osas ühtlusest nanobiotehnoloogiate ja nanoteaduste rakendustes ning kolme suure riikliku teaduskeskuse ja üle 20 nanoteatuste ja nanotehnoloogiate valdkonnas tegeva instituudi rakendussuunitlusega uurimistegevusest.

(24)  Euroopa teadusruum: koostöö ning riiklike ja piirkondlike uurimistegevuste kooordineerimine. ERA-NET programmis, mille eelarve ulatub 148 miljoni euroni, nähakse kuni 2005. aasta lõpuni poole aasta tagant esitatavad pakkumiskutsed, mille juuriidilise isiku staatuses on vähemalt kolm liikmesriiki. ERA-NET Plus on rajatud järgnevate aastate jaoks ja see põhineb eelnenud programmil.

(25)  COST - Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöövõrk.

(26)  ESF - Euroopa Teadusfond.

(27)  EUREKA - Euroopa algatus tööstusinnovatsiooni arendamiseks.

(28)  Vt 2003. aastal USAs nanotehnoloogia arendamise seadusega loodud National Nontechnology Coordination Office.

(29)  CEN: European Committee for Standardisation (Euroopa Standardikomitee); STAR: standardimise ja uurimise töörühm.

(30)  30

(31)  IRC = Teadusuuringute Ühiskeskus.

(32)  Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (Vt arvamus CESE INT/270, raportöör hr Welschke, kaasraportöör pr Fusco).

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel

“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”

“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi “Koostöö””

“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi “Ideed””

“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi “Inimesed” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks”

“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi “Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks”

“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”

“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb eriprogrammi Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamiseks”

KOM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 lõplik

(2006/C 185/02)

14. novembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 166 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi “Koostöö””“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi “Ideed””“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi “Inimesed” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks”“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi “Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks”“Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”“Ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb eriprogrammi Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamiseks” KOM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 lõplik

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 28. märtsil 2006. Raportöör oli hr WOLF, kaasraportöör hr PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20-21aprill 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 132, erapooletuks jäi 2 liiget.

1.   Kokkuvõte

2.   Sissejuhatus

3.   Komisjoni ettepanekute sisu (10)

4.   Komitee märkused

4.2   Koostöö — programmi olemus

4.2.8   Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused.

4.2.9   Julgeolek ja kosmos

Nii julgeolek kui ka kosmos on olulised teemad, mida komitee toetab.

4.6   Euratomi programm

Siinkohal viitab komitee kõigepealt põhjalikule käsitlusele oma arvamuses teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi ning Euratomi programmi kohta, samuti oma märkustele osaprogrammis “Energia”.

4.7   Teadusuuringute Ühiskeskus

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2005) 119 lõplik/2 – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS).

(2)ELT C 65, 17.3.2006.

(3)ELT C 157, 28.6.2005“Suunised Euroopa Liidu teadusuuringute edendamiseks” ja CESE 1484/2005, ELT C 65, 17.3.2006.

(4)  2005. aasta hindades inflatsiooni arvestamata. Numbrid erinevad vastavalt valitud inflatsiooni indekseerimisele.

(5)  2005. aasta hindades.

(6)  Praeguste hinnangute kohaselt jääb see 49,5 miljardi euro piirimaile (nt FAZ nr 11, 2006, lk 14).

(7)  EUROOPA LIIDU NÕUKOGU 1591505, CARDEFIN 268, punkt 10, 19. detsember 2005.

(8)  Pressiteade, IP/06/201, 22. veebruar 2006.

(9)  KOM(2005) 705 lõplik.

(10)  Vt ka 3. peatükk, ELT C 65, 17.3.2006.

(11)ELT C 157, 28.6.2005.

(12) ELT. C 241, 7.10.2002; ELT. C 28, 3.2.2006; ELT C 65, 17.3.2006.

(13)  Vt eelmine joonealune märkus.

(14)  Vt EURATOMi programm ptk 4.6.

(15)ELT. C 110, 30.4.2004.

(16)ELT. C 110, 30.4.2004 – “Teadlased Euroopa teadusruumis: üks elukutse, mitmesugused karjäärivõimalused”.

(17)  Punkt 4.12.2., ELT. C 65, 17.3.2006

(18)  Vt muuhulgas joonealuses märkuses 11 toodud viite peatükki 5.6.

(19)  punkt 4.13.2, ELT C 65, 17.3.2006 ja punkt 5.1.5, ELT C 110, 30.4.2004.

(20)ELT. C 302, 7.12.2004.

(21)ELT. C 133, 6.6.2003; ELT. C 110, 30.4.2004.

(22)  Vt nt RDTinfo Nr 47, Euroopa Komisjon, jaanuar 2006.

----

----

Euroopa Majandus — ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta”

KOM(2005) 429 lõplik — 2005/0107 (COD)

(2006/C 185/03)

16. novembril 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 80 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta” KOM(2005) 429 lõplik — 2005/0107 (COD)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 24. märtsil 2006. Raportöör oli hr McDonogh.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 134, vastu hääletas 2.

1.   Soovitused

2.   Sissejuhatus

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

Õigusaktide rakendamisel tuleks arvestada järgmist

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia direktiiv)”

KOM(2005) 505 lõplik — 2005/0211 (COD)

(2006/C 185/04)

29. novembril 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia direktiiv)” KOM(2005) 505 lõplik — 2005/0211 (COD)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 21. märtsil 2006. Raportöör oli pr SÁNCHEZ MIGUEL.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426 istungjärgul 20.-21.aprill 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 137, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

2.   Taust

3.   Ettepanekute kokkuvõte

4.   Ettepanekuga seotud märkused

5.   Konkreetsed märkused

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

President

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2002) 553 lõplik — Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Merekeskkonna kaitsmise ja säilitamise strateegia suunas”.

(2)  Kõnealust direktiivi ettepanekut tuleb vaadelda koos EMSK arvamusega ELT C 133, 6.6.2003 teemal “Komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Merekeskkonna kaitsmise ja säilitamise strateegia suunas”” (raportöör Maria Candelas Sįnchez Miguel ).

(3)  Johannesburgi tippkohtumise (26. august – 4. september 2002) järelduste I–IV peatükis on loetletud ookeane ja meresid, kalapüüki, meresaastet ning teadusuuringuid puudutavad kokkulepped. Vt arvamus ELT C 133, 6.6.2003.

(4)  KOM(2005) 505 lõplik. 14.10.2005.

(5)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsusega 98/392/EÜ heakskiidetud ÜRO mereõiguse konventsioon.

(6)  Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/157/EÜ. Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 98/249/EÜ Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon, mida muudeti 1995. aastal ja mis kiideti heaks nõukogu otsusega 77/585/EMÜ.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tööstuse muutuste juhtimine piirialadel pärast Euroopa Liidu laienemist”

(2006/C 185/05)

20. juulil 2005 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu tulevane eesistujariik Austria vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal “Tööstuse muutuste juhtimine piirialadel pärast Euroopa Liidu laienemist”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 22. märtsil 2006. Raportöör oli hr Krzaklewski.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 69, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

I osa — EMSK järelduste ja soovituste kokkuvõte

Eesistujariigi Austria valitsus esitas tööstuse muutuste nõuandekomisjonile (CCMI) ametliku taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal “Tööstuse muutus ja Euroopa Liidu laienemine: mõju piiriäärsetele aladele”.

Komitee on arvamusel, et järgmisel eesistumisperioodil on väga oluline esitada mõiste “piirkond” täpne ja selge määratlus, võttes arvesse selle kasutamist seoses piirialade ja tööstusega. Tuleks selgelt eristada ELi mittekuuluvate riikidega piirnevad piirkonnad ja võtta arvesse asjaolu, kas naaberriigiks on kandidaatriik või mitte.

Oluline on teha kindlaks, kuidas eristada 1990ndatel kõnealustes piirkondades toimunud muudatuste mõju ELiga ühinemisest tulenevast mõjust, et hinnata neis piirkondades võetud ühenduse meetmete tõhusust enne ja pärast liitumist ning selgitada välja ajaline nihe ELi poliitikate rakendamisel kõnealustes piirkondades ja mujal.

Komitee märgib, et üheks oluliseks ja ehk isegi otsustavaks teguriks, mis on mõjutanud tööstuspoliitika elluviimist ja arendamist laienenud Euroopa piirialadel nii käesoleval ajal kui ka minevikus, on nende piirkondade sidusrühmade suutlikkus kasutada ELi struktuurifondide ressursse. Nende rolli suurendamine kõnealustes piirkondades on äärmiselt oluline. Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseks, millega luuakse Euroopa piiriülese koostöö rühmitus (EGCC), annab selles valdkonnas uusi võimalusi. Komitee paneb erilist rõhku vajadusele kaasata majanduslikke ja sotsiaalseid sidusrühmi, aga ka teisi asjast huvitatud kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige koolitusasutusi, kes on esindatud Euroopa piiriülese koostöö rühmituses. Nimetatud juriidiliste isikute loomine võiks anda tõuke piiriülesele koostööle ning anda kõnealustele piirkondadele tugevama identiteeditunde ja tahte oma eeskirju ühtlustada.

Komitee on arvamusel, et tööturgude arendamine kõnealustes piirkondades on tööstuse muutuse teguriks, mida ei tohi alahinnata. Käesoleval ajal säilivad ELis ajutised tööjõu piiriülese liikumise takistused. Komitee kutsub liikmesriike üles tõsiselt kaaluma, kas poleks mõistlik üleminekuperioode varem tühistada. Selleks on vaja sotsiaalpartnerite kohast kaasamist ja asjakohasel tasandil nõupidamisi sotsiaalpartneritega. Seoses muude tööstuspoliitika vahenditega rõhutab komitee ettevõtete ühtse konsolideeritud tulumaksubaasi võimaliku kehtestamise tähtsust.

Oma arvamuses rõhutab komitee korduvalt sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna pühendumise eriti olulist panust kõnealuste piirkondade tööstuspoliitika juhtimise osas. See on oluline nii dünaamilise tööstuspoliitika elluviimisel kui ka probleemide lahendamisel seoses eri rahvuste ja etniliste ning kultuurirühmade vaheliste suhetega.

II osa — Arvamust toetavad argumendid

1.   Sissejuhatus

2.   Ülevaade laienenud Euroopa Liidu piirialade olukorrast

3.   Konkreetsed märkused

3.1   Laienenud Euroopa Liidu piirialade põhitunnused

3.2   Piirialadel tööstuse muutustega kaasnevad majanduskasvu- ja integratsioonitegurid

4.   Järeldused ja soovitused

Brüssel, 21. aprill 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  A. Zölner: kõne Poole parlamendi välissuhetekomisjoni 216. koosolekul; Varssavi, 26. oktoober 2004.

(2)ΕÜT C 133, 31.5.1996.

(3)ΕΕ C 39, 12.2.1996.

(4)ΕΕ C 39, 12.2.1996.

(5)  CCMI/EMCC ühisseminar Bratislavas 17.–18.10.2005, Roberto Pedersini ja Klįra Fóti (ning teiste) ettekanded.

(6)  KOM(2005) 532.

(7)  Rafał Lipniewicz: Jeden system dla wszystkich przedsiębiorców (Üks süsteem kõigile ettevõtetetle), Rzeczpospolita newspaper, 27.07.2004, nr 174.

(8)  Vt eespool.

(9)ΕLT C 234, 22.9.2005.

(10)  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Report on Regional Social Capital in Europe – 2005.

----

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski enam kui veerandi antud häältest:

Punkt 3.2.2.1

“Ülitähtis on langetada otsus selle kohta, kas ettevõtte tulumaksu peaks ühtlustama ja kehtestada maksubaas määramise kord.”

Punkt 3.2.2.2

Välja jätta.

Punkt 3.2.2.3

Välja jätta.

Punkt 3.2.2.4

Välja jätta.

Motivatsioon

Võimalike maksupoliitiliste lahenduste käsitlemine ei ole käesolevas tekstis oluline. See ei ole ka kõnealuse arvamuse ülesanne.

Hääletamine

Poolt: 20

Vastu: 50

Erapooletuid: 3

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta”

KOM(2005) 375 lõplik 2005/0156(COD)

(2006/C 185/06)

15. novembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 22. veebruaril 2006. Raportöör oli pr Sciberras.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 131, erapooletuks jäi 3.

1.   Sissejuhatus

2.   Statistiliste andmete olulisus õiguslikus raamistikus

3.   Rändeandmed

4.   Statistiliste andmetega kaasnev kasu

5.   Vajadus tagada sisserändajatele rahvusvaheline kaitse

Brüssel, 20. aprill 2006

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Artikkel 1-B

(2)  EMSK 19.1 2006. aasta arvamus “Põhiõigused ja õigusasjad”, raportöör: pr King (ELT C 69, 21.3.2006).

EMSK 14.2.2006. aasta arvamus “Rändevoogude juhtimine”, raportöör: pr Le Nouail-Marličre (ELT C 88, 11.4.2006).

EMSK arvamus 14.12.2005. aastast “Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 eriprogramm” terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede ohjamine “aastateks 2007–2013.”, raportöör hr Cabra de Luna (ELT C 65, 17.3.2006).

(3)  Eesistuja lõppjärelduste punkt 30.

(4)  Artikkel III–267–5

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2005. aasta arvamus teemal “Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele”, raportöör: hr Pariza Castańos (ELT C 286, 17.11.2005).

(6)  Joonealune märkus 5, punkt 1.5

(7)  Mackey, Allan (vanemkohtunik sisserände küsimustes, Ühendkuningriik). Ettekanne pealkirjaga “Policies serving migratory purposes and the need to assure protection to asylum seekers and refugees” (“Rännet käsitlev poliitika ning vajadus tagada varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse”), mis esitati Maltal 15. ja 16. detsembril 2005 toimunud TAIEXi seminaril.

(8)  EMSK arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse miinimumnõuded varjupaigataotlejate vastuvõtmisele liikmesriikides” Raportöörid: hr Mengozzi ja hr Pariza (EÜT 48, 21.2.2002).

(9)  EMSK arvamus 13.5.2002. aastast teemal “Ettepanek: Nõukogu direktiiv, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute pagulasteks või muidu rahvusvahelist kaitset vajavateks isikuteks kvalifitseerimise ja vastava seisundi miinimumnõudeid ning antud kaitse sisu” Raportöör: pr Le Nouail Marličre (EÜT 221, 17.9.2002)

(10)  EMSK arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu direktiiv liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta” Raportöör: hr Melķcias (EÜT 193, 10.7.2001)

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes”

KOM(2005) 649 lõplik — 2005/0259 (CNS)

(2006/C 185/07)

13. veebruaril 2006 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 426. täiskogu istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli 2006 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 133, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 3.

1.   Komitee arvamuse kokkuvõte

2.   Komisjoni ettepanek

2.1   Ettepaneku üldine taust ja rahvusvaheline mõõde

2.2   Määruse ettepaneku eesmärgid

2.3   Määruse põhisisu

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Artikkel 3

Komitee on arvamusel, et kohtualluvuse määratlemise esimene kriteerium peaks olema õigustatud isiku alaline elukoht, ning soovitab seetõttu vahetada lõigete a) ja b) omavaheline järjekord.

4.2   Artikkel 15

Komitee arvates peaks õigustatud isik kogu aeg kasutama oma seaduslikku õigust ülalpidamisele, sest teiste õigussätete kohaldamine, mis on vastuolus kõnealuse õigusega, ei ole lubatud.

4.3   Artikkel 35

Komitee on arvamusel, et korraldus pangakonto arestimiseks ei tohiks hõlmata kogu arvel olevat summat, vaid peaks piirduma ülalpidamiskohustuste täitmiseks vajaliku summaga, sest vastasel korral võetakse konto omanikult elamiseks vajaminevad vahendid teadmata ajaks kuni langetatakse sisuline otsus ning on seetõttu selgelt ebaproportsionaalne taotletava eesmärgi suhtes.

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Määrus nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.

(2)  KOM(2004) 254 lõplik

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta”

KOM(2005) 507 lõplik -2005/0214 (COD)

(2006/C 185/08)

15. detsembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli pr ENGELEN-KEFER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 103, vastu hääletas 19, erapooletuks jäi 11.

1.   Komitee järeldused ja soovitused

2.   Sissejuhatus

20. oktoobril 2005 esitas Euroopa Komisjon oma ettepaneku, mis puudutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta. Komisjon põhjendab oma ettepanekut sellega, et täiendavate pensioniskeemide kasvav tähtsus vanadusriskide katmisel muudab eriti tähtsaks liikuvuse takistuste kõrvaldamise. Takistused tuleb sealjuures kõrvaldada nii liikmesriikidevaheliselt kui ka liikmesriigisiseselt töökohta vahetavate töötajate puhul.

3.   Komisjoni ettepaneku põhisisu

3.8   Direktiivi ülevõtmine

Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma 1. juuliks 2008.

Pensioniõiguse katseaja tähtaja vähendamisel kahele aastale võivad liikmesriigid saada ajapikendust 60 kuud (alates 1. juulist 2008). Selle võimaluse kasutamisel tuleb ära näidata konkreetsed põhjused.

4.   Üldine hindamine

5.   Konkreetsed regulatsioonid

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi poolthäältest, lükati arutelu käigus tagasi:

Punkt 4.10

Lisada uus punkt pärast punkti 4.10:

“4.10.1   Direktiivi ettepanek keskendub kogutud pensioni ülekandmisele töökohtade vahetamisel, mis ei ole alati aga sobiv. Seega oleks parem tagada võimalus omandatud pensioniõiguste koondamiseks sarnaselt riiklike pensionide käsitlemise viisile vastavalt määrusele 1408/71.”

Motivatsioon

Oleks otstarbekas kasutada erinevate täiendavate süsteemide kombineerimisel samu põhimõtteid kui mitmesugustes riiklikes pensionisüsteemides.

Hääletamise tulemus

Poolt: 49

Vastu: 54

Erapooletuid: 19

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)”

KOM(2005) 467 lõplik — 2005/0203 (COD)

(2006/C 185/09)

16. novembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelist Euroopa aastat (2008)”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli Ágnes CSER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.-21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 79, vastu hääletas 39, erapooletuks jäi 10.

1.   Komisjoni ettepaneku põhisisu

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku (KOM(2005) 467 lõplik) eesmärk on kuulutada 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks.

Ettepanek kuulub Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esitatud strateegia raamistikku, mis Euroopa aasta kehtestamisega aitab kaasa Euroopa kodakondsuse loomisele läbi peamiste ühiste strateegiliste eesmärkide elluviimise, soodustades ühenduse tasandil inimõiguste tunnustamist ja omaksvõttu ning edendades riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku koostööd.

Kultuuridevahelist dialoogi tuleb vaadata vahendina, mis võimaldab lihtsustada mitmete Euroopa Liidu strateegiliselt oluliste eesmärkide elluviimist. Lisaks riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule koostööle, toetatakse dialoogi erinevate sotsiaalsete, majanduslike ja erialarühmade ning üksikisikute vahel nii Euroopa Liidus, kui ka Euroopa naaberriikide poliitika raames kolmandates riikides.

1.1   Ettepaneku üldeesmärgid

Käesoleva programmi üldeesmärgid on järgmised:

1.2   Ettepaneku konkreetsed eesmärgid

Ettepanekuga kindlaksmääratud kultuuridevahelise dialoogi konkreetsed eesmärgid aitavad:

2.   Üldmärkused

3.   Konkreetsed märkused

4.   Erinevate tavade, traditsioonide ja kultuuride edendamine

5.   Kooskõlastamine teiste programmidega

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EMSK 15.3.2006 arvamus “Kultuuri ühiskondlik mõõde”. Raportöör hr Le Scornet (SOC/191).

(2)  Sektsioon INT on kõnealust seisukohta juba väljendanud 21. veebruaril 2006 vastuvõetud arvamuses teemal “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu” (raportöör Patrizio Pesci)

(3)  Arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”(raportöör: Gunta Anča ) (SOC/225)

(4)  UNESCO kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsioon, mis võeti vastu UNESCO 31. peakonverentsil 2. novembril 2001 Pariisis.

(5)  Vastu võetud UNESCO peakonverentsil 2005. aasta oktoobris.

(6)  Kolmandates riikides käimasolevate algatuste seas tuleb mainida algatusi Tshwane University of Technology (Lõuna-Aafrika) stipendium, “West Virginia” (Ameerika Ühendriigid) stipendium, “GE4 Student Exchange in Engineering” (Ameerika Ühendriigid, Ladina-Ameerika ja Aasia) jne.

(7)  Anna Lindh'i fondi loomise eesmärk oli Euroopa ja Vahemere piirkonna rahvaste vastastikuse tunnustamise ja austamise edendamine, algatus kuulub Barcelona protsessi tegevuskavasse.

(8)  EuromedCafé on Fondazione Laboratorio Mediterraneo loodud kodulehekülg, mille eesmärk on Euroopa ja Vahemeremaade rahvaste dialoogi ja suhtlemise ergutamine ja edendamine.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007”

KOM(2005) 604 lõplik

(2006/C 185/10)

28. novembril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli pr Greif.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 55, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

2.   Sissejuhatus

3.   Hetkeolukord

Ülevaade

3.6   Tööhõive edendamine

3.7   Puuetega inimeste ühiskonda integreerimine

4.   Euroopa Liidu tegevuskava puuetega inimeste heaks (DAP) 2006–2007

4.5   Teise etapi prioriteetsed valdkonnad

4.6   Aktiivsuse toetamine

4.7   Kvaliteetsete tugi- ja hooldusteenuste arendamine

4.8   Kaupade ja teenuste kättesaadavuse parendamine

4.9   ELi analüüsivõime suurendamine

Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) on komisjoni ainulaadne võimalus võtta vastutus kogu Euroopa Liidu puuetega inimeste diskrimineerimise vastase õiguskaitse tasakaalustamise ja ühtlustamise eest ning võtta meetmeid selle rikkumise korral.

EMSK ootab huviga 2008. aastal koostatavat DAP kahe järgmise aasta kohta esitatavat aruannet.

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Mitmed asjaomased valitsusvälised organisatsioonid väidavad, et isiklikust abist peab saama puuetega inimeste õigus, mida võiks rakendada otsese rahastamise kaudu: see on tingimus struktuuriliselt uueks lähenemisviisiks peamiste inimõiguste kaitsmisele.

(2)  KOM(2003) 650 lõplik.

(3)  Euroopa Liidu tegevuskava puuetega inimeste heaks (DAP).

(4)  Eurostati 2002. aasta väljaandes puuetega inimeste tööhõive kohta öeldakse, et 44,6 miljonit 16–64-aastast inimest (st iga kuues inimene (15,7 %)) väitis, et neil on pikaajaline terviseprobleem või puue (long-standing health problem or disability – LSHPD).

(5)  EMSK 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”. Raportöör: pr Anca. (ELT C 88, 11.4.2006).

EMSK 25. veebruari 2004. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava””. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 110, 30.4.2004).

EMSK 26. märtsi 2003. aasta arvamus “Komisjoni teatis kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile – ÜRO õiguslikult siduva vahendi suunas, millega edendatakse ja kaitstakse puuetega inimeste õigusi ja väärikust”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 133, 6.6.2003).

EMSK 17. juuli 2002. aasta omaalgatuslik arvamus “Puuetega inimeste integreerimine ühiskonda”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 241, 7.10.2002).

EMSK 17. oktoobri 2001. aasta arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 kohta”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 36, 8.2.2002).

(6)  EMSK 25. veebruari 2004. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava””. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 110, 30.4.2004).

(7)  Puuetega inimeste õiguste rahvusvaheline konventsioon, ÜRO, New York, 2006 (töödokument).

(8)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(9)  Eeldatavasti suurem sotsiaalne kasu võrreldes sissetulekuga ning oht, et tööle minnes kaovad toetused.

(10)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(11)  57 % puuetega inimestest invaliidistuvad tööeas.

(12)  DIR 2000/78, 27. november 2000

(13)  Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste kohta. Puudeküsimuse süvalaiendamine Euroopa tööhõivestrateegias http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm

(14)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2204/2002.

(15)  CEEPi, UNICE/UEAPME ja ETUCi 2004. aasta aruanne sotsiaalpartnerite tegevusest liikmesriikides tööhõivesuuniste rakendamisel

(16)  2005/750/EÜ: nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsus ühenduse tegevuskava loomise kohta diskrimineerimise vastu võitlemiseks (2001–2006)

(17)  Vt 5. allmärkus.

(18)  Komisjoni teatis “e-juurdepääsetavus” – KOM(2005) 425 lõplik, 13.9.2005.

(19)  Algatused, millega ühtlustatakse kättesaadavuse nõudeid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; veebi kättesaadavuseeskirjad; üleeuroopaline projekt “Disain kõigile”.

(20)  EÜ asutamislepingu artikkel 13 – diskrimineerimise alused.

(21)  2006. aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta, (KOM(2006) 62 lõplik).

(22)  Saksamaa, Luksemburg, Austria ja Soome.

(23)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 26 öeldakse, et Euroopa Liit tunnustab ja austab puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus.

(24)  EMSK 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”. Raportöör: pr Anca (ELT C 88, 11.4.2006).

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis: ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013”

KOM(2005) 299 lõplik — SEK(2005) 904

(2006/C 185/11)

5. juulil 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis: ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 23. märtsil 2006. Raportöör oli hr VEVER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20. ja 21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 47, vastu ei hääletatud, erapooletuks jäi 1.

1.   Kokkuvõte

2.   Sissejuhatus

3.   Tähelepanekud 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika väljakutsete kohta

4.   Tähelepanekud ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta prioriteetide kohta

5.   Tähelepanekud ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta vahendite kohta

6.   Tähelepanekud riikliku ja piirkondliku poliitika integreerimise kohta

7.   Tähelepanekud ühiskondlik-ametialaste huvirühmade kaasamise kohta

Brüssel, 21. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EMSK arvamused: “Fondid (Üldsätted)”, “Ühtekuuluvusfond” ja “Regionaalarengu Fond”, ELT C, 14.10.2005, lk 79, 88 ja 91.

(2)  EMSK arvamus ELT C 255, 14.10.2005, lk 76.

(3)  EMSK arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Nõukogule ja Parlamendile – Meie ühise tuleviku ülesehitamine: laienenud Euroopa Liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013”, ELT C 74, 23.3.2005, lk 32.

(4)EÜT C 125, 27.5.2002, lk 100.

(5)  EMSK arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teenuste kohta siseturul”, ELT C 221, 8.9.2005, lk 113.

(6)  Vt punkt 4.3.3.

(7)  Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni teabearuanne teemal “Ühtse turu kaas- ja iseregulatsiooni praegune seisund”.

(8)  Vt EMSK arvamus teemal “Kaasaegne tööstuspoliitika”, ELT C 110, 9.5.2006.

(9)ELT C 10, 14.1.2004, lk 21.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee muudetud arvamus teemal “Kasvuhoonegaaside vähendamist reguleerivate rahvusvaheliste lepingute mõju Euroopa tööstuse muutustele”

(2006/C 185/12)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 välja töötada omaalgatusliku “Kasvuhoonegaaside vähendamist reguleerivate rahvusvaheliste lepingute mõju Euroopa tööstuse muutustele”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 30. jaanuaril 2006. Raportöör oli hr ZBOŘIL ja kaasraportöör oli hr ČINČERA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 426. täiskogu ... istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 79, vastu 11, erapooletuks jäi 9 liiget.

1.   Sissejuhatus: Euroopa Liidu eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel

2.   Vahendid Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel

3.   Kyoto protokolli ja kliimamuutuste vähendamise poliitika meetmete mõju tööstuse muutustele

4.   Järeldused ja soovitused

Brüssel, 20. aprill 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Vt IPPC III töörühma aruanne “Kliimamuutused 2001: leevendusmeetmed”; tehniliste andmete kokkuvõte, lk 61.

(2)  Vt dokument “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu?” KOM(2005) 35, 9. veebruar 2005, lk 15.

(3)ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(4)EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

(5)ELT L 123, 17.5.2003, lk 42.

(6)ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

(7)ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

(8)  KOM(2003) 492 lõplik.

(9)  Nõukogu 30. septembri 2002. aasta otsus 2002/835/EÜ.

(10)  KOM(2005) 119 lõplik, 6. aprill 2005.

----

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmine muudatusettepanek, mille poolt oli küll vähemalt veerand hääletanutest, jäeti järgnenud arutelu tulemusena välja:

Punkt 4.13

“Samuti peab komitee tõhusateks meetmeteks süsiniku kasutamise vähendamist elektri- ja soojustootmisel teiste kättesaadavate kütuste ja energiaallikate, eelkõige päikese- ja vesinikutehnoloogiate abil, esmajoones teadus- ja arendustegevuses, ning tootmis- ja tarbimissüsteemide ohutuse parandamist. /---/”

Motivatsioon

Tuumaenergiat puudutava viite väljajätmine tuleneb punkti 2.6 kohta esitatud muudatusettepanekust.

Hääletuse tulemused

Poolt: 25

Vastu: 54

Erapooletud: 12

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tarbijapoliitika õigusraamistik”

(2006/C 185/13)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kooskõlas oma kodukorra artikli 29 lõikega 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: “Tarbijapoliitika õiguslik raamistik”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 28. märtsil 2006. Raportöör oli hr PEGADO LIZ.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 45, vastu hääletas 26, erapooletuks jäi 2.

1.   Kokkuvõte

2.   Sissejuhatus. Omaalgatusliku arvamuse eesmärk

3.   Küsimus: õiguslik raamistik tarbijapoliitikale

4.   Kas artikkel 153 on vastuvõetav õiguslik alus, millele rajada Euroopa tarbijaid puudutav ühenduse poliitika?

5.   Tarbijapoliitika õigusliku aluse määratlemise eesmärgid, põhimõtted ja kriteeriumid

6.   Kokkuvõte: ettepanek uue õigusliku aluse vastuvõtmiseks

Neid järeldusi arvesse võttes on ettepanek sõnastatud järgnevalt.

Artikkel 153

“1.   Ühenduse tarbijapoliitika tagab järgmiste eesmärkide järgimise:

2.   Ühenduse tarbijakaitsepoliitika eesmärk on kõrgeima tasemega tarbijakaitse. See poliitika põhineb järgmistel põhimõtetel:

3.   Ühenduse ülejäänud poliitika määratlemisel ja rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid.

4.   Tarbijakaitset puudutava tegevuse väljatöötamisel võtab ühendus arvesse:

Artikkel 153a

1.   Nõukogu, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, võtab pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega nõupidamist meetmed, mis on vajalikud artikli 153 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks; neid meetmeid vaadatakse korrapäraselt üle, et kindlustada, et need jätkavad kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamist.

2.   Lõike 1 kohaselt võetud ühtlustamismeetmed ei takista ühtki liikmesriiki säilitamast või võtmast rangemaid kaitsemeetmeid. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga. Neist teatatakse komisjonile.

3.   Juhul kui riigisisene meede takistab siseturu toimimist, otsustab komisjon kuue kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud teavitamist selle tagasilükkamise üle. Kui selle ajavahemiku jooksul pole otsust langetatud, loetakse meede aktsepteerituks, välja arvatud juhul, kui juhtumi keerukus nõuab tähtaja pikendamist kõige rohkem ühe aasta võrra. Sellisel juhul teatatakse sellest liikmesriigile esimese kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

4.   Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega tarbijate õiguste ja huvide edendamiseks võetud meetmete tõhusa rakendamise. Eeskätt nõutakse liikmesriikidelt vajalike sammude tegemist, et

5.   Liikmesriikide riigisisese õiguse või Euroopa Komisjoni poolt korra kohaselt tunnustatud tarbijaühendusi käsitletakse käesoleva artikli ning artikli 153 alusel võetud meetmete adressaatidena lepingu artikli 230 mõistes”.

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nagu EMSK on märkinud muuhulgas oma arvamuses teemal “Tarbijapoliitika ELi laienemise järel” (ELT C 221, 8.9.2005) ning on tunnistanud ka Euroopa Parlament oma aruandes tarbijate huvide edendamise ja kaitse kohta uutes liikmesriikides (raportöör Henrik Dam Kristensen, PE 359.904/02-00). Veelgi paremini saaks seda aspekti arvesse võtta uute lähenemiste väljatöötamisega iseregulatsiooni, kaasregulatsiooni ning vaidluste lahendamise alternatiivsete võimaluste alal.

(2)  See lähenemine avaldub selgelt 11. mai 2005. aasta uues direktiivis 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005), mis käsitleb ebaausaid kaubandustavasid, ühenduse tervise ja tarbijakaitse programmis aastateks 2007–2013 (KOM(2005)115, lõplik), ning siseturu müügiedendust puudutava määruse ettepaneku tagasivõtmises (KOM(2005)462 (lõplik), 27.9.2005).

(3)  14. oktoobri 2005 aasta kuulamisel olid kohal : Carlos Almaraz, (UNICE), professor Thierry Bourgoignie, (Quebéci Ülikool Montréalis), Nuria Rodríguez, (Euroopa Tarbijakaitse Organisatsioon), Denis Labatut ja Kalliopi Spyridaki, (UGAL - Union of Groups of Independant Retailers of Europe), Jon-Andreas Lange, (Forbrukerradet – The Consumer Council of Norway), William Vidonja, (CEA), Patrick von Braunmühl, (Verbraucherzentrale Bundesverband – vzbv) ja Hubert J.J. van Breemen, (VNO NVW).

Lisaks saatsid komiteele üle Euroopa mõnekümnele juristile ja akadeemikule saadetud küsimustikule vastusena kirjalikke kommentaare professor Thierry Bourgoignie (Quebéci Ülikool Montréalis), professor Jean Calais-Auloy (Montpellier õigus- ja majandusteaduskond), Stephen Crampton (Which?), professor Mįrio Frota (APDC – Associaēćo Portuguesa de Direito do Consumo), Cornelia Kutterer (BEUC – Euroopa Tarbijakaitse Organisatsioon), Jon-Andreas Lange (Forbrukerradet – The Consumer Council of Norway), René-Claude Mäder (CLCV – Consommation, Logement et Cadre de Vie), professor Stephen Weatherill (ECLG), professor Hans Micklitz (Institut für Europäisches Wirtschafts- und Verbraucherrecht e.V. Universität Bamberg), Gaėlle Patetta (UFC–Que Choisir?), professor Norbert Reich (Universität Bremen Fachbereich Rechtswissenschaften), UNICE ja EuroCommerce.

(4)  Lisaks ülalviidatud artiklile põhineb tarbijapoliitika ka muudel ELi lepingu sätetel, eelkõige preambulal, milles liikmesriigid lubavad seoses siseturu väljakujundamisega ja “säästva arengu põhimõtet järgides edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset progressi” ning “kehtestada oma riikide kodanikele ühise kodakondsuse”, samuti nimetatud lepingu artiklitel 2 ja 6 ning Nice'i lepinguga muudetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 2, artikli 3 lõike 1 lõigul t, artikli 17 lõikel 2, artikli 33 lõike 1 lõigul e, artikli 34 lõikel 2 II, artikli 75 lõikel 3 II, artikli 81 lõikel 3 ja artikli 87 lõike 2 lõigul a.

(5)  Euroopa Ühenduste Kohus, 5. oktoober 2000, Saksa Föderaalne Vabariik v parlament ja nõukogu, kohtuasi C-376/98, lk I8419, vt täpsemalt nr 76–89.

(6)  Nende küsimuste asjus vt Euroopa kohus, 20. oktoober 1977, S.A. ROQUETTE FRERES, kohtuasi 29/77, lk 1835.

(7)  C-376/98, lk 1/8498, Saksamaa v parlament ja nõukogu.

----

LISA I

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmised muudatusettepanekud, mille poolt oli küll vähemalt veerand hääletanutest, jäeti järgnenud arutelu tulemusena välja:

Punkt 1.3

Kõnealune punkt välja jätta.

Motivatsioon

Punktis 1.3 esitatakse kaalukas väide: “Pärast Maastrichti lepingu vastuvõtmist muutus tarbijakaitsepoliitikaga seotud tegevuse uueks õiguslikuks aluseks Euroopa Liidus lepingu artikkel 129a, mis varsti osutus ebapiisavaks sellesse valdkonda puutuva tervikliku poliitika väljatöötamiseks.” Kõnealuse tõsise kriitika toetuseks ei leidu ühtki tõendit.

Hääletuse tulemused

Poolt: 23

Vastu: 39

Erapooletud: 5

Punkt 1.4

Kõnealune punkt välja jätta.

Motivatsioon

Punktis 1.4 esitatakse kaalukas väide: “Nimetatud õigusliku aluse mitterakendamine kinnitas selle võimetust toimida asjakohase ja tõhusa õigusliku alusena, millest lähtudes edendada ühenduse tasandil tegelikku poliitikat tarbijate huvide kaitseks.” Kõnealuse tõsise kriitika toetuseks ei leidu ühtki tõendit.

Hääletuse tulemused

Poolt: 23

Vastu: 39

Erapooletud: 5

Punkt 1.5

Kõnealune punkt välja jätta.

Motivatsioon

Punktis 1.5 esitatakse kaalukas väide: “Amsterdami lepingu uue artikliga 153 sisseviidud muudatused ei kõrvaldanud neid puudujääke. Neile küsimustele ei vastanud ka Euroopa põhiseaduse lepingu vastuvõtmiseks esitatud tekstid.” Kõnealuse tõsise kriitika toetuseks ei leidu ühtki tõendit.

Hääletuse tulemused

Poolt: 23

Vastu: 39

Erapooletud: 5

Punkt 4.6.1

Kõnealune punkt välja jätta.

Motivatsioon

Kõnealune punkt, milles öeldakse, et tarbijapoliitika peab kuuluma ühenduse pädevusse, muudab võimatuks tarbijatele paremate reeglite kehtestamise liikmesriikides.

Hääletuse tulemused

Poolt: 26

Vastu: 35

Erapooletud: 8

Artikkel 4.6.7

Punkt välja jätta.

Motivatsioon

Ei ole soovitav anda tarbijakaitseühendustele otsest ligipääsu Euroopa Kohtule. Selle põhjal võiksid kõik huvirühmade ühendused oma liikmete jaoks taotleda samasid õigusi. Kõnealune õigus võib viia lubamatu olukorra tekkeni (nt Ameerika Ühendriikides kasutusel olevad kollektiivhagid).

Hääletuse tulemused

Poolt: 30

Vastu: 38

Erapooletud: 4

Punkt 5.4.1

Välja jätta:

Uuenduslikuks osaks on tarbijate teavitamise, hariduse, osalemise ning oma huvide kaitsmiseks ja esindamiseks organiseerumise õiguste edendamine, sealhulgas antud valdkonnas isiklike ja kollektiivsete õiguste tunnustamise kaudu. See tähendab üheselt, et lisaks kollektiivse meetmete lihtsustamise vahendite loomisele tuleb teha samme ka tarbijate ühiseks kaasamiseks neid puudutavate reeglite väljatöötamisse.”

Motivatsioon

Ei ole soovitav anda tarbijakaitseühendustele otsest ligipääsu Euroopa Kohtule. Selle põhjal võiksid kõik huvirühmade ühendused oma liikmete jaoks taotleda samasid õigusi. Kõnealune õigus võib viia lubamatu olukorra tekkeni (nt Ameerika Ühendriikides kasutusel olevad kollektiivhagid).

Hääletuse tulemused

Poolt: 30

Vastu: 40

Erapooletud: 3

Punkt 5.4.4

Motivatsioon

Ei ole soovitav anda tarbijakaitseühendustele otsest ligipääsu Euroopa Kohtule. Selle põhjal võiksid kõik huvirühmade ühendused oma liikmete jaoks taotleda samasid õigusi. Kõnealune õigus võib viia lubamatu olukorra tekkeni (nt Ameerika Ühendriikides kasutusel olevad kollektiivhagid).

Hääletuse tulemused

Poolt: 27

Vastu: 42

Erapooletud: 4

Punkt 5.4.6

Punkt välja jätta.

Motivatsioon

Ei ole soovitav anda tarbijakaitseühendustele otsest ligipääsu Euroopa Kohtule. Selle põhjal võiksid kõik huvirühmade ühendused oma liikmete jaoks taotleda samasid õigusi. Kõnealune õigus võib viia lubamatu olukorra tekkeni (nt Ameerika Ühendriikides kasutusel olevad kollektiivhagid).

Hääletuse tulemused

Poolt: 26

Vastu: 44

Erapooletud: 2

Punkt 6

Kõnealune punkt välja jätta.

Motivatsioon

Punktis 6 esitatakse ambitsioonikas ettepanek tarbijakaitsepoliitika uue õigusliku aluse loomiseks. Nagu nähtub eelmistest punktidest 1.3, 1.4 ja 1.5, ei esitata arvamuses piisavalt tõendeid kõnealuste muudatuste vajalikkuse kohta. Arvamuses tuleks märksa rohkem tähelepanu pöörata tegelikele väidetele selle kohta, miks peab EÜ asutamislepingu teksti järgmise läbivaatamise ajal uut õiguslikku alust pidama prioriteediks, selle asemel et alustada praeguse tarbijakaitsepoliitika õigusliku aluse ulatuslikku muutmist.

Hääletuse tulemused

Poolt: 23

Vastu: 39

Erapooletud: 5

Artikkel 153

Kustutada punkti 4 viimase lõike tekst.

tõhusa hüvitamise vajadust tarbijate õiguste või huvide kahjustamise korral, sealhulgas ühismeetmete tunnustamise kaudu.

Motivatsioon

Ei ole soovitav anda tarbijakaitseühendustele otsest ligipääsu Euroopa Kohtule. Selle põhjal võiksid kõik huvirühmade ühendused oma liikmete jaoks taotleda samasid õigusi. Kõnealune õigus võib viia lubamatu olukorra tekkeni (nt Ameerika Ühendriikides kasutusel olevad kollektiivhagid).

Hääletuse tulemused

Poolt: 27

Vastu: 44

Erapooletud: 2

Artikkel 153a

Jätta välja punkt 4

Motivatsioon

Teksti kohaselt oleks tarbijapoliitika vähem tähtis kui siseturu kord. See ei ole aga kooskõlas arvamuse ülejäänud sisuga

Hääletuse tulemused

Poolt: 27

Vastu: 34

Erapooletud: 14

----

LISA II

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmine sektsiooni arvamuse punkt, mille poolt oli küll vähemalt veerand hääletanutest, jäeti ühe teise muudatusettepaneku vastuvõtmisel välja:

Punkt 6 (artikkel 153a)

Hääletuse tulemused

31 käesoleva punkti välja jätmise poolt

24 vastu

14 erapooletud

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis — Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks — süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”

KOM(2005) 474 lõplik

(2006/C 185/14)

7. juunil 2005 otsustas Euroopa Komisjon EÜ asutamislepingu artikli 262 järgi konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis — Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks — süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 28. märtsil 2006. Raportöör oli hr Ehnmark.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 38, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1.   Arvamuse kokkuvõte

2.   Sissejuhatus

3.   Uut raampoliitikat käsitleva teatise lühikirjeldus

4.   Üldised märkused

5.   Euroopa tööstuspoliitika suunas

6.   Märkused sektoreid käsitlevate ettepanekute kohta

7.   Laiema sotsiaaldialoogi vajadus

Brüssel, 20. aprill 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 24, 31.1.06.

----

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Järgmine muudatusettepanek lükati tagasi, kuid kogus hääletamisel enam kui veerandi antud häältest:

Punkt 7.5

Välja jätta teine lause:

“Vastuseks Euroopa Ülemkogu 2005. aasta järeldustele on EMSK käivitanud interaktiivse võrgustiku, mis käsitleb Lissaboni strateegia rakendamisel omandatud kogemusi. Komitee kaalub võrgustiku laiendamist, et hõlmata küsimusi, mis puudutavad sidusrühmade, iseäranis sotsiaalpartnerite kaasamist Euroopa tööstuspoliitika kujundamisse.”

Motivatsioon

Sotsiaalpartnerite erilise kaasatuse rõhutamine Euroopa tööstuspoliitika kujundamisse vähendab väikese ja keskmise suurusega ettevõtete, erialaorganisatsioonide, valdkondade liitude ja teadusringkondade rolli Lissaboni strateegia elluviimisel.

Hääletamine

Poolt: 11

Vastu: 27

Erapooletuid: 1

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Tegutsemine koos ja paremini: uus raamistik sotsiaalse kaitse ja kaasatuse poliitikavaldkondade avatud kooskõlastamiseks Euroopa Liidus””

KOM(2005) 706 lõplik

(2006/C 185/15)

22. detsembril 2005 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — “Tegutseme koos ja paremini: uus raamistik sotsiaalse kaitse ja kaasatuse poliitikavaldkondade avatud kooskõlastamiseks Euroopa Liidus””

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli hr Olsson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 31, erapooletuks jäi 1.

1.   EMSK seisukoha lühikokkuvõte

2.   Komisjoni dokumendi kokkuvõte

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

Osalejate kaasamine

4.8   Läbipaistvus

Et osalemine oleks mõttekas, peab sidusrühmadel olema juba varakult juurdepääs peamistele poliitilistele dokumentidele. Samuti on vaja läbipaistvust, kui Euroopa Komisjon ja liikmesriigid uut raamistikku analüüsivad ja hindavad, näiteks eksperthinnangute andmisel ja näitajate määratlemisel.

4.9   Ühine õpe ja head tavad

Üksteiselt õppimine on äärmiselt oluline kõigis kolmes valdkonnas. Välja tuleb arendada tõhusad süsteemid parimate tavade edasiandmiseks ja mitteseadusandlike meetmete kasutamiseks. Kogemuste vahetamine ja ühine õpe peavad hõlmama otsuste tegijaid kõigil tasanditel. Kuna sotsiaalpartneritel ja teistel asjaomastel kodanikuühiskonna sidusrühmadel on ainulaadne teadmistebaas ja laiaulatuslik kogemus sotsiaalpoliitika valdkonnas, tuleb neid kaasata parimate tavade edasiandmise võimaluste määratlemisse ja hindamisse. Horisontaalseteks küsimusteks, mis on uue raamistiku eduks hädavajalikud, on muuhulgas osapooli kaasava otsustusprotsessi ja sidusrühmade kaasamise mudelid. Teine oluline küsimus on leida võimalusi ja meetodeid, kuidas luua kõiki hõlmav ühiskond. Viimaks on vaja ühildada sotsiaalkaitse eesmärk konkurentsivõime eesmärgiga, ilma et marginaliseeritaks tööturult väljaspool asuvaid rühmi. Selles kontekstis viitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käimasolevatele vaidlustele seoses elukestva lähenemisviisiga tööhõive osas ja tasakaaluga paindlikkuse ja tööga kindlustatuse vahel (8).

4.10   Eksperthinnangud

Eksperthinnangud ja heade tavade vahetamine on head vahendid, sest need on konkreetsed ja asjaosalisi inspireerivad. Komisjon peab tagama sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatuse eksperthinnangute koostamisse.

4.11   ELi progressiprogramm

Sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema võimelised projekte ellu viima uue progressiprogrammi kõigis valdkondades. Oma arvamuses (9) väljendas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee muret programmi tagasihoidlike rahaliste vahendite üle. Komitee on muutunud veelgi murelikumaks seoses Euroopa Ülemkogu otsusega 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta. EMSK rõhutab veelgi oma varasemat üleskutset, et programmi iga valdkonna jaoks eraldataks piisavad rahalised vahendid, sh sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse projektidele.

4.12   Näitajad

Vaja on kõrgekvaliteetsetel, usaldusväärsetel ja võrreldavatel näitajatel põhinevat analüütilist lähenemisviisi, et tagataks piisavalt põhjalik ja reaalne pilt edusammudest, mis on eesmärkide suunas tehtud. Vaja on ressursse teadustöödeks, et määratleda asjaomased näitajad. Tagada tuleb andmete kogumise ja analüüsimise usaldusväärsus. Seoses näitajate kehtestamisega Euroopa ja riiklikul tasandil kordab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma üleskutset kutsuda sidusrühmad osalema näitajate sõnastamisel ja hindamisel (10). Seda peaksid tegema nii sotsiaalkaitse komitee kui liikmesriigid.

Välja tuleb arendada kvalitatiivsed näitajad. On oluline, et näitajate valikul arvestataks asjassepuutuvate ja inimeste vajadustel põhinevate kriteeriumidega; nende näitajatega mõõdetakse näiteks sotsiaalkaitse kättesaadavust kõigi jaoks, saavutatud kvaliteeti eeldatud kvaliteediga ning samuti kaasatust ja kasutajasõbralikku kohtlemist.

Edusammudest ülevaatliku pildi andmiseks on vaja siduda avatud kooskõlastusmeetodis kasutatavad näitajad Lissaboni strateegias kasutatavate näitajatega.

4.13   Nähtavuse suurendamine

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmel korral rõhutanud, et ELi ja ELi kodanike vahelist suhtlust häirib asjakohase ja läbipaistva teabe puudus. Kuna uus raamistik puudutab kodanikele olulisi küsimus, tõstab komitee esile kõiki tasandeid hõlmava püsiva arutelu korraldamise olulisust, et arutada tulevasi väljakutseid ja strateegilisi valikuid sotsiaalkaitse, pensionite, tervishoiu ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Selles kontekstis peab Euroopa Komisjon suurendama ka oma tegutsemise nähtavust. Ettepanekud, kuidas sellist arutelu edendada Lissaboni strateegia kontekstis, on kirjas komitee teistes arvamustes (11).

5.   Lisamärkused eesmärkide kohta

Brüssel, 20. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EMSK arvamus “Tööhõivesuunised 2005–2008”, raportöör Henri Malosse. ELT C 286, 17.11.2005.

(2)  EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(3)  EMSK arvamus “Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine: avatud kooskõlastusmeetodi tõhustamine sotsiaalkaitse valdkonnas”, raportöör: Wilfreid Beirnaert, ELT C 32, 5.2.2004.

(4)  EMSK arvamus “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele: usaldusväärseid ja püsivaid pensioneid käsitlevate riiklike strateegiate toetamine integreeritud lähenemise kaudu”, raportöör: pr Cassina, EÜT C 48, 21.2.2002, lk 101.

(5)  EMSK käimasolev töö “Sotsiaalne ühtekuuluvus: Euroopa sotsiaalse mudeli väljatöötamine” SOC/237 ja “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr883/2004 sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta”, SOC 197.

(6)  EMSK arvamus “Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta”, punkt 1.2, raportöör pr Engelen-Kefer, ELT C 294, 25.11.2005.

(7)  Lissaboni strateegia rakendamine: 22.–23. märtsil 2005. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu antud mandaat.

(8)  EMSK käimasolev töö teemal “Flexicurity (paindlikkus versus turvalisus): Taani näide”, raportöör: Anita Vium, ECO/167 ning EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(9)  EMSK arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS”, raportöör: Wolfgang Greif, ELT C255, 14.10.2005.

(10)  EMSK arvamus teemal “Sotsiaalsed näitajad” (omaalgatuslik arvamus), raportöör: Giacomina Cassina, EÜT C221, 19.9.2002.

(11)  EMSK arvamus “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (omaalgatuslik arvamus), raportöör: Jillian van Turnhout, CESE 1499/2005 ning EMSK arvamus “Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani – organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (ettevalmistav arvamus), raportöör: Jan Olsson, kaasraportöörid Eva Belabed ja Joost van Iersel. ELT C 65, 7.3.2006.

(12)  Euroopa Komisjoni töödokument “Suunised riiklike aruannete koostamiseks sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegiate kohta”.

(13)  2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu.

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta”

KOM(2005) 343 lõplik — 2005/0138 (COD)

(2006/C 185/16)

26. septembril 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 23. märtsil 2006. Raportöör oli hr Burani.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 85, vastu hääletas 15, erapooletuks jäi 6.

1.   Sissejuhatus

2.   Üldised märkused ja kommentaarid

3.   Märkused ettepaneku teksti kohta

Brüssel 21. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  FATF, “Revised Interpretative Note to Special Recommendation VII: Wire Transfer”.

(2)  Nõukogu määrused (EÜ) nr 2580/2001 ja 881/2002.

(3)  Direktiivid 91/308/EMÜ, 2001/97/EÜ jne.

(4)  Tegevuskava organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, EÜT C 251, 15.8.1997.

(5)  KOM (1998) 276 lõplik: Ühenduste finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – aastaaruanne 1997.

(6)  Vajadus ühe kontaktpunkti järele pole uus – samuti ei pärine taotlus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt: see sisaldus juba ülemkogu 1997. aasta tegevuskavas, millele on viidatud punktis 2.1 ja mille kohaselt iga liikmesriik pidi looma ühe kontaktpunkti, mis võimaldaks ligipääsu kõigile õiguskaitseorganitele. Palju aastaid hiljem ei ole sellist asutust endiselt olemas ning koostöö uurimis- ja õiguskaitseorganite vahel, seda nii liikmesriigi kui ka ühenduse tasandil, on küsimus, mis on ikka veel täielikult lahendamata.

----

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski enam kui veerandi antud häältest (kodukorra artikli 54 lõige 3):

Punkt 3.7.2

Muuta järgmiselt:

“Ettepanekus antud vabastus põhineb eeldusel, et nende organisatsioonide ühiskondlikud eesmärgid tagavad iseenesest selle, et raha ei kasutata vääriti. See kehtib enamiku selliste asutuste puhul., tuntud organisatsioonide ja üldsust puudutavate õnnetusjuhtumite korral läbiviidavate avalike hangete puhul, kuid on tTeada on ka, et selle varjus tegutsevad terroristlikud organisatsioonidterroristid tegutsevad osade väiksemate, vähetuntud asutuste varjus, mis just kui edendavad ühiskondlikke või mittetulunduslikke eesmärke. Mis puudutab tegevusi, millele viidatakse punkti 3.7 viimases osas, siis ei saa määrus kedagi diskrimineerida usulistel alustel; sellest hoolimata on hästi teada, et mittetulundusühingud on mõnikord näiliselt kahjutu “eesliin”, mille varjus rahastatakse terrorismi, mille ülikahjulik loomus tuleb ilmsiks alles hiljem. Kokkuvõtvalt võib öelda, et lisaks paljudele läbipaistvatele mittetulundusühingutele on ka selliseid, mida tuleb hoolikalt kontrollida. Viimaste väljaselgitamine on aga problemaatiline.”

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletamine

Poolt: 37

Vastu: 44

Erapooletuid: 8

Punkt 3.7.4

Muuta järgmiselt:

“Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osutab seetõttu asjaolule, et vVabastus, mille osas määrus jätab makseteenuse pakkujatele õiguse oma valduses oleva teabe põhjal ise otsustada eesmärgi, seire, esindajate usaldusväärsuse jne üle, onvõib küll ollasüsteemi nõrk külg, kuid siiski on see õigustatud, arvestades mittetulundusühingute funktsiooni demokraatlikus ühiskonnas. Makseteenuse pakkujad võivad küll soovida teha koostööd, aga nad ei suuda iialgi teha seda piisavalt rahapesu ja kuritegevuse rahastamise ohjamiseks: ennekõike peavad ametiasutused ise olema aktiivsed ja teatama kahtlustavate nimed. Selleks peab aga ülalkirjeldatud keskse organi idee muutuma tegelikkuseks.”

Motivatsioon

Lisatud tekst selgitab täielikult, miks soovitatakse teatud tekstiosad välja jätta. Valitsusväliste organisatsioonide hulgas on suur vastuseis FATFi poolt soovitatud eeskirjadele. Kui EMSK väljendaks toetust kõnealustele eeskirjadele, halvendaks see märkimisväärselt komitee ja nende organisatsioonide vahelist suhet.

Hääletamine

Poolt: 43

Vastu: 52

Erapooletuid: 7

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele”

KOM(2005) 459 lõplik

(2006/C 185/17)

27. septembril 2005 otsustas Euroopa Parlament vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 21. märtsil 2006. Raportöör oli hr SIMONS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 55, vastu ei hääletanud keegi, erapooletuks jäi 1.

A.   Järeldused

B.   Põhjendus

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjoni dokumendi kokkuvõte

3.   Üldised märkused

4.   Erimärkused

Brüssel, 21. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Lennundus on üks kõige keskkonnasõbralikumaid ja ökonoomsemaid transpordiliike. Transpordisektori kanda jääb kõikide fossiilsete kütuste kasutamisest tulenevatest süsinikdioksiidi heitmetest 22 %. Valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma (IPCC) uurimus näitas, et transpordisektori siseselt põhjustab suurema osa kasvuhoonegaaside heitmetest maanteetransport (75 % kõigist transpordisektori süsinikdioksiidi heitmetest), samas kui lennutransport paiskab õhku kõigest 12 % heitmetest. Lennundus põhjustab seega kõigest 2 kuni 3 % kogu süsinikdioksiidi heitmetest (12 % 22 %-st).

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Euroopa siseveetranspordi institutsiooniline raamistik”

(2006/C 185/18)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: “Euroopa siseveetranspordi institutsiooniline raamistik”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 24. märtsil 2006. Raportöör oli hr SIMONS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 57, erapooletuks jäi 1.

1.   Soovitused

2.   Sissejuhatus

3.   Olemasolev institutsiooniline raamistik

4.   Viimase aja arengud

5.   Üleeuroopaline siseveetransport

6.   Märkused

Brüssel, 21. aprill 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)EÜT C 80, 3.4.2002 ja ELT C 10, 14.1.2004.

(2)  KOM(2006) 6 lõplik

----

----

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist”

KOM(2005) 579 lõplik — 2005/0228 (COD)

(2006/C 185/19)

31. jaanuaril 2006 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 80 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 24. märtsil 2006. Raportöör oli hr SIMONS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (21. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 71, vastu hääletas 3.

1.   Järeldused

2.   Komisjoni dokumendi sissejuhatus ja kokkuvõte

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed märkused

Brüssel, 21. aprill 2006.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus “Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist”, raportöör hr Von Schwerin (EÜT C 221, 7.8.2001 P. 0038 – 0044).

----