----

----

I Teave

Komisjon

----

Euro vahetuskurss (1)

22. september 2006

(2006/C 230/01)

1 euro= 

----

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

----

----

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2006/C 230/02)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Registreerimistaotlus vastavalt artiklile 5 ja artikli 17 lõikele 2

“BRYNDZA PODHALAŃSKA”

EÜ nr: PL/PDO/005/0450/18.02.2005

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamiseks. Üksikasjaliku teabe saamiseks palutakse huvitatud isikutel ja eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjatel tutvuda tehnospetsifikaadi täieliku variandiga, mis on kättesaadav riiklikest ametiasutustest või Euroopa Komisjonist. (1)

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

2.   Rühm:

3.   Toote liik:

Klass: 1.3 Juustud

4.   Tehnospetsifikaat (artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte)

4.1   Nimi: “Bryndza Podhalańska”

4.2   Kirjeldus: Juust “Bryndza Podhalańska” kuulub pehmete laapjuustude rühma. Selle värv võib olla valge, kreemjasvalge või pajurohelise varjundiga. See on toode, millel on pikantne soolane või veidi soolane maitse, mõnikord veidi hapukas maitse. Toodet “Bryndza Podhalańska” toodetakse üksnes maist septembrini.

Juustu keemiline koostis: veesisaldus mitte üle 60 %, kuivainesisaldus vähemalt 40 % ning rasvasisaldus kuivaines vähemalt 38 %.

4.3   Geograafiline piirkond: Toodet “Bryndza Podhalańska” toodetakse Nowy Targi ja Tatry kreisis ning Żywieci kreisi järgmise kuue omavalitsuse piirkonnas: Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia ja Koszarawa. Kõnealuse piirkonna traditsiooniline nimi on “Podhale”, millest on tuletatud nimi “Bryndza Podhalańska”. Kogu piirkonnas on soodsad looduslikud tingimused ning see on koduks eriliste oskustega juustumeistritele, kellel on teadmised traditsioonilistest tootmismeetoditest. Kõnealuste tegurite kombinatsiooni tõttu on kõnealuses piirkonnas võimalik toota vastava kvaliteediga toodet.

4.4   Päritolutõend: Süsteemi abil, millega kontrollitakse, et toode on valmistatud vastavalt asjakohastele nõuetele, tagatakse lõpptoote kvaliteet. Kõigi juustu “Bryndza Podhalańska” valmistavate tootjate kohta on olemas loetelu. Üksnes kõnealusesse loetellu kuuluvatel tootjatel on lubatud kõnesolevat juustu toota. Tootjad peavad asjakohast arvestust, mille abil peab olema võimalik jälgida tootmisprotsessi. Iga tootja peab tootmiskohas registrit, millesse on salvestatud tootmisprotsessi käsitlev teave. Inspekteerimisasutus kontrollib tootjaid ja viib läbi asjakohased kontrollid kooskõlas heakskiidetud kavadega.

4.5   Tootmismeetod: 1. etapp — Tooraine hankimine — valmistamiseks kasutatav lambapiim saadakse tõu “Polska Owca Górska” (Poola mägilammas) loomadelt. Lehmapiim, kui seda üldse kasutatakse, on pärit tõult “Polskiej Krowy Czerwonej” (Poola punane veis). Lehmapiima sisaldus, kui seda kasutatakse, ei tohi ületada 40 % tootmisel kasutatava piima sisaldusest.

2. etapp — Laabi lisamine — piim läbib seejärel protsessi, mille käigus eraldatakse vadakust valk.

3. etapp — Kalgendamine — pärast laabi lisamist piim kalgendub ning muutub kalgendiks.

4. etapp — Kalgendi purustamine.

5. etapp — Kalgendi setitamine — vadaku eemaldamine juustukalgendist.

6. etapp — Vadaku eemaldamine — vadaku kogumine.

7. etapp — Nõrutamine — juustumaterjal võetakse välja ning lastakse sellel nõrguda.

8. etapp — Juustule lisatakse maitseained ja see läbib fermenteerimisprotsessi.

9. etapp — Fermenteeritud juust purustatakse väikesteks tükkideks.

10. etapp — Segamine — tükkideks purustatud juust segatakse soolaga — kõnealuse protsessi tulemus on “bryndza”, mille nimetus “Bryndza Podhalańska” tuleneb erilistest koostisosadest ja vanast tootmismeetodist, mida teatakse ning kasutatakse üksnes Podhale piirkonnas.

4.6   Seos: 

Ajalooline

Podhalest ja seda ümbritsevast piirkonnast pärit “bryndza” traditsiooni ning tähtsust kinnitavad kirjandusviited, põllumajandusmaa omanike määrused ning kuninglikud dekreedid. Vanim viide nimetusele “bryndza” pärineb aastast 1527. On ka mitmed viited, mis kinnitavad, et toodet “bryndza” kasutati asjaomases piirkonnas maksevahendina või rendi või maksude tasumise ühe osana. Kirjandusest võib leida mitmeid kirjeldusi “bryndza” tootmisviisi kohta, samuti selle hinna kohta aastate lõikes. Juustu valmistamine lambapiimast oli sajandite jooksul Podhales lambakasvatuse väga oluline osa. Lammastega üles mägedesse läinud karjused veetsid seal kuid. Kõnealuse ajavahemiku jooksul toitusid nad põhimõtteliselt üksnes lambapiimast ja sellest valmistatud toodetest. “Bryndza Podhalańska” valmistamismeetodi ja -põhimõtete kohta saadud oskusteave anti edasi põlvkonnalt põlvkonnale ning see muutus kõnealuse piirkonna tootjaid iseloomustavaks oskuseks. Looduslike tegurite, erioskuste ja algupärase retsepti säilitamise kombinatsioonina eksisteerib ainulaadne toode “Bryndza Podhalańska”.

Looduslik

Juustu “Bryndza Podhalańska” valmistatakse lambatõult “Polska Owca Górska” (Poola mägilammas) saadavast piimast, millele võidakse lisada tõult “Polskiej Krowy Czerwonej” (Poola punane veis) saadavat lehmapiima. Poola punane veis on omamaine tõug, mida kasvatatakse Poolas. Kõnealune tõug on tihedalt seotud Podhale ajaloo ja traditsioonide ning asjaomases piirkonnas elavate inimestega. Kõnealuse piirkonna väga rikkalik ja mitmekesine taimkate mõjutab samuti lõpptoote kvaliteeti. Mitmed endeemilised taimeliigid kasvavad üksnes Podhales ning moodustavad heinamaade, karjamaade ja mägikarjamaade taimestiku.

Kõnealune ainulaadne taimkate mõjutab tootmises kasutatava piima kvaliteeti. Selline kombinatsioon tooraine kvaliteedist ning tootjate oskusteabest ja kogemustest võimaldab anda tootele “Bryndza Podhalańska” ainulaadse ja omapärase maitse.

4.7   Kontrolliasutus: 

4.8   Märgistus: Registreeritud toode kannab kaitstud päritolunimetuse märgist. Turustuseks ettenähtud tootepakendid, välja arvatud nimi “BRYNDZA PODHALAŃSKA”, kannavad samuti logo või logo koos tekstiga “Kaitstud päritolunimetus”. Lühendi “KPN” kasutamine pakendil on lubatud.

4.9   Riiklikud nõuded: —

----

(1)  Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond, B-1049 Brüssel.

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4405 — Walter Frey Holding/Mitsubishi Motors Europe)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(2006/C 230/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

----

----

Humalatootmispiirkondade loetelu

(2006/C 230/04)

Käesolev dokument on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1784/77 (humala sertifitseerimise kohta) artikli 6 lõikega 2.

----

----

Humala sertifitseerimiskeskuste loetelu ja nende koodid

(2006/C 230/05)

Käesolev dokument on kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 890/78 (milles sätestatakse humala sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad) artikli 6 lõikega 3.

----

----

Tunnustatud tootjarühmade loetelu humalasektoris

(2006/C 230/06)

Käesolev dokument on kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 1351/72 (tootjarühmade tunnustamise kohta humalasektoris) artikli 6 lõikega 2.

BELGIA

SAKSAMAA

HISPAANIA

PRANTSUSMAA

AUSTRIA

POOLA

PORTUGAL

Bralúpulo — Produtores de lúpulo de Braga e Bragança, C.R.L., Lugar Vale d'Álvaro, Casa do Lavrador, P-5300-068 Bragança

SLOVEENIA

Hmeljarska zadruga d.o.o., Vrečarjeva 14, SLO-3310 Žalec

SLOVAKKIA

SLOVCHMEĽ družstvo, SK-916 24 Horná Streda

ÜHENDKUNINGRIIK

----

----

Komisjoni aruanne toiduainete kiiritamise kohta 2003. aastal

(2006/C 230/07)

KOKKUVÕTE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiivi 1999/2/EÜ (ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 7 lõike 3 kohaselt edastavad liikmesriigid igal aastal komisjonile

2003. aastal leidus heakskiidetud kiiritusrajatisi kaheksas liikmesriigis. Kõik liikmesriigid, v.a. kaks, esitasid nõutava teabe töödeldud toiduainete kategooriate, koguste või dooside kohta.

2003. aastal kontrollisid üksteist liikmesriiki turule viidud toiduaineid, neljas liikmesriigis kõnealuses ajavahemikus sellist kontrollimist ei toimunud. Kokku analüüsiti 2003. aastal 5 600 toiduproovi. Leiti, et umbes 2,1 % turul olevatest toodetest on kiiritatud, kuid vastavalt märgistamata. Nende hulka kuuluvad vürtsid ja maitsetaimed, vürtse ja maitsetaimi sisaldavad liittoidud, konnakoivad, veeloomasaadused, seened, värsked puuviljad, tee, kohv, kastmed ja muud sarnased kaubad. 2003. aastal pöörati erilist tähelepanu dieettoidulisanditele. Selgus, et seda tootekategooriat tuleb eriti hoolikalt jälgida, kuna 16 % kontrollitud toodetest osutus kiiritatuks.

Saadud teabe põhjal järeldas komisjon, et üldine olukord pole 2002. aastaga võrreldes eriti muutunud, ehkki kontrollivate liikmesriikide arv on tõusnud.

1.   ÕIGUSLIK ALUS JA TAUST

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiivi 1999/2/EÜ (ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) artikli 7 lõike 3 kohaselt edastavad liikmesriigid igal aastal komisjonile:

kiiritusrajatiste kontrollimise tulemused, eelkõige töödeldud toodete kategooriad, kogused ja kiiritusdoosid

ning

toodete turustamise etapis sooritatud kontrollimise tulemused ja kiiritatud toiduainete tuvastamiseks kasutatud meetodid.

Komisjon peab avaldama aastaaruannete andmed Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev aruanne hõlmab perioodi 1. jaanuar 2003 kuni 31. detsember 2003.

Üldist teavet toiduainete kiiritamise kohta saab Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi koduleheküljelt. (2)

1.1.   Kiiritusrajatised

Direktiivi 1999/2/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt võib toiduaineid kiiritada ainult heakskiidetud kiiritusrajatistes. ELi kiiritusrajatised kiidetakse heaks liikmesriikide pädevate ametiasutuste poolt. Liikmesriigid peavad komisjoni oma heakskiidetud kiiritusrajatistest teavitama (artikli 7 lõige 1).

Komisjon on avaldanud liikmesriikide tegevusloaga rajatiste nimekirja. (3)

1.2.   Kiiritatud toiduained

Kuivatatud maitsetaimede, vürtside ja köögiviljasegude kiiritamine on ELis lubatud (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta (4)). Lisaks on viis liikmesriiki teatanud, et nad kavatsevad hoida jõus teatavate toiduainete riiklikud load vastavalt direktiivi 1999/2/EÜ artikli 4 lõikele 4. Komisjon on avaldanud riiklike lubade nimekirja. (5)

Direktiivi 1999/2/EÜ artiklis 6 on sätestatud, et mistahes kiiritatud toiduaine või kiiritatud koostisosaga liittoiduaine etiketile tuleb märkida sõna(d) “kiiritatud” või “töödeldud ioniseeriva kiirgusega”.

Nõuetekohase märgistamise tagamiseks ja loata toodete tuvastamiseks on Euroopa Standardikomitee (CEN) Euroopa Komisjoni volitusel välja töötanud mitu standardset analüüsimeetodit.

2.   KIIRITUSRAJATISTE KONTROLLIMISE TULEMUSED

Liikmesriigid esitasid järgmise teabe:

2.1.   Belgia

Pädeva ametiasutuse 2003. aasta kontrollkäik kinnitas kiiritusrajatise IBA Mediris S.A. vastavust direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele.

Järgnevas tabelis on esitatud kiiritusrajatises IBA Mediris S.A. 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.2.   Saksamaa

Aruandeperioodil oli Saksamaal neli heakskiidetud kiiritusrajatist.

a)   Gamma Service Produktbestrahlung GmbH, Radeberg

Rajatist kontrolliti 2002. aastal.

Järgnevas tabelis on esitatud kiiritusrajatises Gamma Service Produktbestrahlung GmbH 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused koos keskmiste neeldumisdoosidega.

b)   Beta-Gamma Service GmbH&Co. KG, Wiehl

Rajatis kiideti heaks 15. augustil 2003 ja sel aastal seda rohkem ei kontrollitud. Järgmine kontrollkäik oli planeeritud 2004. aasta 13ndaks kalendrinädalaks.

Järgnevas tabelis on esitatud kiiritusrajatises Gamma Service GmbH&Co. KG 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused koos keskmiste neeldumisdoosidega.

c)   Isotron Deutschland GmbH, Allershausen

Rajatist kontrolliti 2002. aastal.

Järgnevas tabelis on esitatud kiiritusrajatises Isotron Deutschland GmbH 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused koos keskmiste neeldumisdoosidega.

d)   Gamma-Service GmbH&Co KG, Bruchsal

2003. aastal rajatises toiduaineid ei kiiritatud.

2.3.   Taani

Kuna LR Plast lõpetas toiduainete kiiritamise 31. oktoobril 2003, arvati see välja toiduaineid ja toidu koostisosasid ioniseeriva kiirgusega töötlevate heakskiidetud rajatiste nimekirjast

2003. aastal rajatist ei kontrollitud.

2.4.   Hispaania

IONMED S.A. sai toiduainete kiiritusloa 2002. aastal.

Rajatist pole kontrollitud, kuid ametivõimud teostavad järelevalvet selle enesekontrollisüsteemi üle.

Järgnevas tabelis on esitatud rajatises 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused koos üldiste keskmiste neeldumisdoosidega.

2.5.   Prantsusmaa

Kõiki heakskiidetud rajatisi kontrolliti 2003. aastal.

Järgnevas tabelis on esitatud Prantsusmaal 2003. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.6.   Itaalia

Itaalias asub üks heakskiidetud rajatis toiduainete kiiritamiseks.

Nimetatud liikmesriik pole esitanud teavet kiiritusrajatise kontrollimise tulemuste kohta.

2.7.   Holland

2003. aastal kontrolliti Hollandis järgmisi rajatisi:

a)   Isotron, Ede:

b)   Isotron, Etten Leur:

Järgnevas tabelis on esitatud Ede ja Etten-Leuri rajatistes kiiritatud toiduainete kategooriad ning kogused.

2.8.   Ühendkuningriik

Ühendkuningriigis on vaid üks kiiritusrajatis — Swindonis asuv Isotron plc, millel on luba mõningate kindlate maitsetaimede ja vürtside kiiritamiseks. 2003. aastal seal toiduaineid ei kiiritatud.

Rajatist sel aastal ei kontrollitud.

2.9.   Kokkuvõte olukorrast ELis

Liikmesriikide esitatud andmete alusel kiiritati ELis kõnealusel perioodil 17 164 tonni toiduaineid. Osa sellest kogusest kiiritati ekspordi tarbeks.

3.   TOODETE TURUSTAMISE ETAPIS TEHTUD KONTROLLIMISTE TULEMUSED JA KIIRITATUD TOIDUAINETE TUVASTAMISEKS KASUTATUD MEETODID

Liikmesriigid esitasid järgmise teabe:

3.1.   Austria

Ioniseeriva kiirgusega töötlemise jälgi otsiti 100 proovilt. Kiiritust näitasid kaks maitsestatud taimetee proovi, mis olid võetud toidu ja loomasööda kiirhoiatussüsteemi kaudu saadud teavitusele järgnenud kontrollkäigul. Allpool on esitatud kontrollitud tooted ja proovide numbrid:

3.2.   Belgia

2003. aastal analüüsiti 12 konnakoivaproovi, millest 9 näitasid kiiritust ja olid märgistamata. Lisaks analüüsiti 25 juustuproovi, millest 5 näitasid kiiritust ja olid märgistamata.

3.3.   Saksamaa

Analüüsiti 3634 toiduproovi, millest 69 näitasid kiirituse jälgi ja olid märgistamata. Tee, teelaadsete toodete ja toidulisandite kategooriates oli kiiritatud toodete osakaal eriti kõrge.

3.4.   Taani

Taani veterinaar- ja toiduamet (DFVA) kontrollis 2003. aastal maitsetaimepõhiseid toidulisandeid ning nende valmistamiseks kasutatavaid taimseid tooraineid. Taani tootjatelt ja importijatelt koguti 106 toiduproovi. Analüüside tulemused näitasid, et 11 toiduproovi olid kiiritatud või sisaldasid kiiritatud koostisosi. Lisaks sisaldasid neli proovi vähemtähtsaid kiiritatud koostisosi. Ühelgi analüüsitud tootel polnud märget, et tegu on kiiritatud toiduainega.

Taani ettevõtjad on kohustatud ka ise oma tooteid kontrollima, et tagada eeskirjade järgimine. Ettevõtete enesekontrolli üle teostab järelevalvet Taani veterinaar- ja toiduamet dokumendikontrolli kaudu.

Nagu eelnevatel aastatel, kontrolliti Taanis turustatavaid toiduaineid ka 2003. aastal regulaarsete mikrobioloogiliste testidega. Analüüsideks proove ei võetud, sest kontrollimise tulemused näitasid, et toodete kiiritamist pole alust kahtlustada.

3.5.   Hispaania

2003. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.6.   Soome

Soomes tegelevad toiduainete kiiritatuse kontrollimisega kaks toiduametit.

3.7.   Prantsusmaa

Ettevõtete järelevalve raames kontrolliti süstemaatiliselt kliente, kes kasutavad töödeldud toiduaineid, et teha kindlaks, kas nad järgivad ioniseeriva kiirgusega töödeldud toodete etikettimise eeskirju.

Üks kondiiter kasutas ioniseeriva kiirgusega töödeldud pähkleid ning kaks tootjat kasutasid kiiritatud lihamassi, ilma et toote etikett oleks sisaldanud vastavat märget; neile ettevõtjatele saadeti ametlik teavitus, et nad muudaksid etikette.

2003. aastal ei võetud toodete turustamise etapis ühtegi proovi eesmärgiga leida ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduaineid.

3.8.   Kreeka

Piiril võeti 17 proovi, mida sealsamas kontrolliti. Üks kakaoproov näitas kiiritust.

3.9.   Itaalia

2003. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.10.   Iirimaa

Direktiivis 1999/2/EÜ sätestatud eeskirjade järgimist kontrollivad Iiri toiduohutusametiga sõlmitud teenuselepingu alusel keskkonnaohutuse amet ja riiklik labor, mis alluvad tervishoiuametile. 2003. aastal analüüsiti kokku 357 toiduproovi, mille hulka kuulusid kuivatatud vürtsid ja maitsetaimed, toidulisandid, värsked maasikad ning muud tooted Selgus, et 12 proovi (9 toidulisandit ja 3 vürtsi) sisaldasid täielikult või osaliselt kiiritatud aineid. Ükski 12st positiivseks osutunud proovist ei kandnud kiiritusmärgistust.

3.11.   Luksemburg

2003. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.12.   Holland

Proovid võeti turgudel asuvatest jaemüügikauplustest. Kõik analüüsid tehti tervisekaitseameti laboris Zutphenis. Vastavalt ettenähtud programmile võeti 2003. aastal 700 proovi, mida analüüsiti tabelis toodud meetodite abil. 700 proovist näitasid 37 kiiritust. Ükski kiiritatud proov polnud nõuetekohaselt märgistatud, mistõttu tootjatele saadeti ametlik teade, et nad on eeskirju rikkunud. Kõigi tooteanalüüside tulemused ja kasutatud meetodid on esitatud allolevas tabelis.

3.13.   Portugal

2003. aastal võeti kaheksa maitsetaime-, vürtsi- ja maitseaineproovi, mida analüüsiti EN1787 meetodiga. Ükski neist ei näidanud kiiritust.

3.14.   Rootsi

Rootsi riiklik toiduamet kontrollis kiiritatud toiduaineid, et hoida alal analüüsimeetodi kasutamise oskust. 2003. aastal võeti seitse proovi, millest viis võeti peamiselt linnulihaga kauplevatest lihapoodidest, ülejäänud kaks olid juustuproovid. Toiduainete kiiritustaseme analüüsimiseks kasutati Euroopa standardiga EN 1784 ettenähtud analüüsimeetodit.

Ükski seitsmest analüüsitud proovist ei näidanud kiiritust.

3.15.   Ühendkuningriik

Ühendkuningriigi toidustandardiameti andmetel võtsid 2003. aastal kohalikud kontrolliasutused proove 415 tootelt ning analüüsisid neid toiduainete kiiritatuse määramise standardtestide abil. 415 proovist näitasid kiiritust 44. Neist 25 proovi tulemused pole lõplikud, vaid tegu on CEN-meetodi EN13751:2002 järgsete vaheproovidega, mida ei analüüsitud lõpuni.

Ühendkuningriigi kaubandusvõrgust leiti kiiritatud dieettoidulisandeid. Kahekümne üheksast dieettoidulisandist sisaldas kolmteist kiiritatud koostisosi. Viieteistkümnest proovist kolme puhul oli kiiritatud komponent vähemtähtis ning selle protsentuaalne osakaal tootes tühine.

3.16.   Kokkuvõte olukorrast ELis

Järgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte ELis analüüsitud toiduproovidest ja analüüsitulemustest.

4.   JÄRELDUSED

4.1.   Kiiritusrajatiste kontrollimise tulemused

Direktiivi 1999/2/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid komisjoni teavitama kiiritusrajatiste kontrollimise tulemustest, kiiritatud toiduainete kategooriatest ja kogustest ning keskmistest kasutatud doosidest.

2003. aastal leidus heakskiidetud kiiritusrajatisi kaheksas liikmesriigis. Kõik liikmesriigid, v.a Itaalia ja Taani, kus asuvates rajatistes lõpetati 2003. aastal toiduainete kiiritamine, esitasid nõutava teabe töödeldud toiduainete kategooriate, koguste ja kiiritusdooside kohta.

Edastatud andmete alusel kiiritati ELis 2003. aastal 17 164 tonni toiduaineid.

4.2.   Toodete turustamise etapis sooritatud kontrollimise tulemused

2003. aastal tegid analüüse 11 liikmesriiki, kes esitasid ka nõutava teabe. Käesolevas aruandes käsitletud perioodil ei tehtud analüüse neljas liikmesriigis. Hispaanial, Itaalia ja Luksemburgil pole kontrollimiseks vahendeid ning Prantsusmaa otsustas 2003. aastal analüüse mitte teha.

2003. aasta olukord sarnaneb 2002. aastaga. Väike osa turul leiduvatest toodetest (3,5 %) oli kiiritatud, kuid vastavalt märgistamata. Mõned liikmesriigid (DE, DK, IRL, NL ja UK) otsustasid kontrollida eriti põhjalikult dieettoidulisandeid, sest 2002. aastal torkas just selles tooterühmas silma kiiritatud, kuid vastava märgistuseta toodete kõrge osakaal (29,5 %). 2003. aastal kontrolliti 524 proovi, millest 82 näitasid kiiritust (16 %).

Kokku analüüsiti 5000 toiduproovi, millest umbes 2,1 % (kui välja arvata Ühendkuningriigis, Taanis, Iirimaal, Saksamaal ja Hollandis avastatud kiiritatud dieettoidulisandid) oli kiiritatud, aga nõuetekohaselt märgistamata. See on 0,7 % rohkem kui 2002. aastal, kuid selle tõusu põhjuseks võib olla täpsemalt sihitud proovivõtmine ja asjaolu, et üha rohkem liikmesriikide teeb taolisi analüüse.

4.3.   Kontrollimise tulemuste esitamise tähtaeg 2004. aasta aruandeks

Vastavalt direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 lõikele 3 on 2004. aasta kontrollimise tulemuste komisjonile esitamise tähtaeg 30. aprill 2005.

----

(1)EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16.

(2)  http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/irradiation/index_en.htm

(3)ELT C 187, 7.8.2003, lk 13.

(4)EÜT L 66, 13.3.1999, lk 6.

(5)ELT C 56, 11.3.2003, lk 5.

(6)  Kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud tooted.

(7)  Kiiritusmärgistust kandvaid tooteid ei kontrollita

(8)  29 dieettoidulisandist sisaldasid 13 kiiritatud koostisosi.

----

----

Komisjoni aruanne toiduainete kiiritamise kohta 2004. aastal

(2006/C 230/08)

KOKKUVÕTE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiivi 1999/2/EÜ (ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) artikli 7 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid komisjonile igal aastal edastama

2004. aastal oli heakskiidetud kiiritusrajatisi kümnes liikmesriigis. Seitse liikmesriiki esitas vajaliku teabe töödeldud toiduainete kategooriate, koguste või dooside kohta. Seetõttu ei ole 2004. aastal ELis kiirgusega töödeldud toiduainete täpne kogus teada.

16 liikmesriiki teatas turuleviidud toiduainete kontrollimisest. Kokku analüüsiti 2004. aastal 7 169 toiduproovi. Leiti, et umbes 3,9 % toodetest turul on kiiritatud, kuid vastavalt märgistamata. Eelkõige tunduvad olevat ebaseaduslikult kiiritatud Aasiast imporditud tooted, eriti aasiapärased nuudlid ja kuivatatud valmisnuudlid.

Liikmesriigiti erinevad kontrollitulemused võivad osaliselt tuleneda toiduproovide valikust ning kasutatud analüüsimeetoditest.

1.   Õiguslik alus ja taust

Direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid komisjonile igal aastal edastama

Komisjon avaldab aastaaruannete andmed Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev aruanne hõlmab perioodi 1. jaanuarist 200431. detsembrini 2004.

Üldist teavet toiduainete kiiritamise kohta saab Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi (2) koduleheküljelt.

1.1.   Kiiritusrajatised

Direktiivi 1999/2/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt võib toiduaineid kiiritada ainult heakskiidetud kiiritusrajatistes. ELi kiiritusrajatised kiidavad heaks liikmesriikide pädevad ametiasutused. Liikmesriigid peavad komisjoni teavitama oma heakskiidetud kiiritusrajatistest (artikli 7 lõige 1).

Komisjon on avaldanud liikmesriikide tegevusloaga rajatiste nimekirja. (3)

1.2.   Kiiritatud toiduained

Kuivatatatud maitsetaimede, vürtside ja köögiviljasegude kiiritamine on ELis lubatud (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta (4)). Lisaks on kuus liikmesriiki teatanud teatavate toiduainete riiklike lubade jõus hoidmisest vastavalt direktiivi 1999/2/EÜ artikli 4 lõikele 2. Komisjon on avaldanud riiklike lubade nimekirja. (5)

Vastavalt direktiivi 1999/2/EÜ artiklile 6 märgitakse igasuguse kiiritatud toiduaine või igasuguse kiiritatud koostisosaga liittoiduaine etiketile sõna(d) “kiiritatud” või “töödeldud ioniseeriva kiirgusega”.

Nõuetekohase märgistamise tagamiseks või loata toodete tuvastamiseks on Euroopa Standardikomitee (CEN) Euroopa Komisjoni volitusel koostanud mitu standardset analüüsimeetodit.

2.   Kiiritusrajatiste kontrollimise tulemused

Üksikasjalikumat teavet liikmesriikide kiiritusrajatiste kohta saab komisjoni koduleheküljelt aadressil

http://europa.eu.int/comm/food/food/foodlaw/guidance/index_en.htm.

Liikmesriigid on esitanud järgmise teabe.

2.1.   Belgia

Pädeva ametiasutuse kontrollid 2004. aastal kinnitasid kiiritusrajatise IBA Mediris S.A. vastavust direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele.

Järgmises tabelis on esitatud nimetatud rajatises 2004. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.2.   Tšehhi Vabariik

Pädeva ametiasutuse kontrollid 2004. aastal kinnitasid kiiritusrajatise Artim spol.s.r.o. vastavust direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele.

Järgmises tabelis on esitatud nimetatud rajatises 2004. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.3.   Saksamaa

Aruandeperioodil oli Saksamaal neli heakskiidetud kiiritusrajatist.

2.4.   Hispaania

Hispaanias on kaks heakskiidetud rajatist toiduainete kiiritamiseks.

Nimetatud liikmesriik ei ole kiiritusrajatistes läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

2.5.   Prantsusmaa

Prantsusmaal on seitse heakskiidetud rajatist toiduainete kiiritamiseks.

Pädeva ametiasutuse kontrollid 2004. aastal kinnitasid kiiritusrajatiste vastavust direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele.

Järgmises tabelis on esitatud nendes rajatistes 2004. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.6.   Ungari

Ungaris on üks heakskiidetud rajatis toiduainete kiiritamiseks.

Nimetatud liikmesriik ei ole kiiritusrajatistes läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

2.7.   Itaalia

Itaalias on üks heakskiidetud rajatis toiduainete kiiritamiseks.

Nimetatud liikmesriik ei ole kiiritusrajatistes läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

2.8.   Madalmaad

Madalmaades on kaks heakskiidetud rajatist toiduainete kiiritamiseks.

2004. aastal korraldati Isotroni-nimelises kiiritusrajatises Edes üldkontroll. Etten-Leuri rajatises viidi läbi vaid ohuanalüüs ja kontrolliti kriitilisi punkte. Läbiviidud kontrollide kohta ei ole teavet edastatud.

Järgmises tabelis on esitatud rajatistes 2004. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.9.   Poola

Poolas on kaks heakskiidetud rajatist toiduainete kiiritamiseks.

Riigi sanitaalkontrolliteenistus kontrollis Lodzi Tehnikaülikooli Rakendusliku Kiirguskeemia Instituudi seadet vastavalt ELi direktiivile 1999/2/EÜ.

Järgmises tabelis on esitatud rajatistes 2004. aastal kiiritatud toiduainete kategooriad ja kogused.

2.10.   Ühendkuningriik

Ühendkuningriigis on üks heakskiidetud rajatis toiduainete kiiritamiseks.

Food Standards Agency (toiduainete hindamise eest vastutav asutus) kontrollis rajatist (viide EW/04) detsembris 2004. Rajatis vastas loa väljastamise tingimustele ja direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele.

Toiduainete lubatud kiiritamist Ühendkuningriigis 2004. aastal ei toimunud.

2.11.   Kokkuvõte olukorrast ELis

Kümnel liikesriigil, sealhulgas kolmel uuel liikmesriigil, on olemas direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt heaks kiidetud kiiritustrajatised.

Vaid neli liikmesriiki esitasid komisjonile kiiritusrajatiste kontrollimise tulemused. Hispaania, Ungari ja Itaalia sellist teavet ei esitanud.

Seega ei ole ELis kiiritatud toiduainete täpset kogust võimalik kindlaks teha.

3.   Toote turuleviimise etapis tehtud kontrolli tulemused ning kiiritatud toiduainete tuvastamiseks kasutatud meetodid

Liikmesriigid on esitanud järgmise teabe:

3.1.   Austria

Ioniseeriva kiirgusega töötlemise tuvastamiseks kontrolliti 118 proovi. Kiiritamine leidis kinnitust ühe kuivatatud kala proovi puhul, mis võeti toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) teavitamise tulemusel läbiviidud kontrolli käigus.

3.2.   Belgia

Kokku analüüsiti 225 proovi. Ükski ei osutunud kiiritatuks.

3.3.   Küpros

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.4.   Tšehhi Vabariik

Kokku analüüsiti 17 proovi. Üks taimetee proov näitas kiiritamist ning nõuetekohane märgistus puudus.

3.5.   Saksamaa

Analüüsiti 4 302 proovi. 74 nendest, st keskmiselt 1,7 % ei vastanud nõuetele. 62 ei olnud nõuetekohaselt märgistatud ning 12 olid ebaseaduslikult kiiritatud.

Eeskirjade rikkumisi esines tootekategooriate kaupa väga erinevalt. Aasiast pärit nuudlisuupistete, kokteilisuupistete, pitsa ja pisipalade (TV snacks) puhul oli 14 proovist viis (36 %) kiiritatud ja nõuetekohaselt märgistamata.

Tuleks märkida, et suurema osa nõuetele mittevastavate proovide puhul oli tegemist Aasiast pärit toodetega.

3.6.   Taani

Taani veterinaar- ja toiduamet (DVFA) analüüsis 53 maitsetaimepõhiste toidulisandite ja toidulisandite maitsetaimset päritolu tooraine proovi. Kolm neist olid kiiritatud või sisaldasid kiiritatud koostisaineid. Ühelgi neist ei olnud kiiritamisele viitavat nõuetekohast märgistust.

3.7.   Eesti

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.8.   Kreeka

Kokku analüüsiti 76 proovi. Viis kiiritamist näidanud proovi olid võetud toidulisanditest. Nende märgistamise kohta teave puudus.

3.9.   Hispaania

Nimetatud liikmesriik ei ole turustamsipaikades läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

3.10.   Soome

Kokku analüüsiti 309 proovi. 297st analüüsitud kuivatatud vürtside ja maitsetaimede proovist leiti 84 puhul kiiritatud ainet. Enamik neist olid Hiinast ja muudest Aasia riikidest imporditud kiirnuudlite pakendis olevad vürtsisegud.

Analüüsiti 12 toidulisandit ja neist 8 puhul leiti kiiritatud ainet.

3.11.   Prantsusmaa

Kokku analüüsiti 60 proovi, enamik vürtsidest. Ükski ei osutunud kiiritatuks.

3.12.   Ungari

Kokku analüüsiti 134 proovi. Kaks maitsetaimede proovi näitasid kiiritamist, üks neist ei olnud lisaks nõuetekohaselt märgistatud.

3.13.   Iirimaa

Kokku analüüsiti 586 proovi, millest 9 puhul leidis kinnitust kiiritamine.

3.14.   Itaalia

Nimetatud liikmesriik ei ole turustamsipaikades läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

3.15.   Läti

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.16.   Leedu

Analüüsiti kaht toiduproovi, üks loorberilehtedest ja teine rohelisest teest. Kumbki ei näidanud kiiritamist.

Kuivatatud maitsetaimede, vürtside ja köögiviljasegude dokumente kontrolliti 300 toidukaupluses, kuid nende võimaliku ioniseeriva kiirgusega töötlemise kohta andmeid ei saadud.

3.17.   Luksemburg

Kokku analüüsiti 50 proovi, millest ükski kiiritamist ei näidanud.

3.18.   Malta

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.19.   Madalmaad

Kokku võeti turustamispaikades 430 toiduproovi, mida analüüsiti kiiritamise tuvastamiseks. 430 proovist näitasid 45 kiiritamist. Vaid kaks kiiritatud toiduproovi olid nõuetekohaselt märgistatud. Kiiritatud toiduainete päritoluriigi kohta andmed puudusid.

3.20.   Poola

Kokku analüüsiti 121 proovi. Seitsme puhul tuvastati kiiritamine ning ükski neist ei olnud nõuetekohaselt märgistatud.

3.21.   Portugal

Nimetatud liikmesriik ei ole turustamispaikades läbiviidud kontrollide tulemuste kohta teavet esitanud.

3.22.   Rootsi

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.23.   Slovakkia

Kokku analüüsiti 10 päevalilleseemnete, sarapuupähklite, maapähklite ja mandlite proovi GC meetodiga EN 1784. Tulemused ei näidanud ühegi proovi puhul kiiritamist.

3.24.   Sloveenia

2004. aastal kontrollimist ei toimunud.

3.25.   Ühendkuningriik

Ühendkuningriigi kohalikud täitevasutused võtsid proove kokku 676 tootelt ning analüüsisid neid kiiritatud toiduainete määramise standardtestide abil. 430 proovist näitasid 40 (6 %) kiiritamist.

3.26.   Kokkuvõte olukorrast ELis

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte kogu ELis analüüsitud toiduproovide ning nende tulemuste kohta.

4.   Järeldused

4.1.   Kiiritusrajatiste kontrollimise tulemused

Direktiivi 1999/2/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid komisjonile edastama teabe kiiritusrajatiste kontrollide tulemuste, kiiritatud toiduainete kategooriate ja koguste ning keskmiste kasutatud dooside kohta.

2004. aastal oli heakskiidetud kiiritusrajatisi kümnes liikmesriigis. 2003. aastaga võrreldes lisandusid liikmesriikide heakskiidetud kiiritusrajatiste nimekirja kolme uue liikmesriigi rajatised.

Vaid 7 kümnest liikmesriigist esitasid vajalikud andmed töödeldud toiduainete kategooriate kohta.

Puuduliku aruandluse tõttu ei ole 2004. aastal ELis kiirgusega töödeldud toidu täpne kogus teada.

4.2.   Toote turuleviimise etapis tehtud kontrolli tulemused

2004. aastal viidi kontrollimine ja andmete analüüsimine läbi 16 liikmesriigis ning esitati ka asjakohane teave. Kuus liikmesriiki teavitasid komisjoni sellest, et käesoleva arundega hõlmatud ajavahemikul kontrollimist ei toimunud.

Esitatud andmetest nähtub, et 2004. aastal oli 3,9 % toiduproovidest kiiritatud ning nõuetekohaselt märgistamata.

Eeskirjade rikkumisi esines ri tootekategooriates erineval määral. Aasiast imporditud tooted, eelkõige aasiapärased nuudlid ja kuivatatud valmisnuudlid on eriti murettekitavad. Lisaks tuleks märkida, et 2004. aastal ei olnud Aasias ühtki Euroopa Ühenduse heakskiiduga kiiritusrajatist.

Komisjon loodab, et nimetatud tooteid kontrollitakse kõigis liiikmesriikides edaspidi sagedamini ning et liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid.

Liikmesriigiti erinevad kontrollitulemused võivad osaliselt tuleneda toiduproovide valikust ning kasutatud analüüsimeetoditest.

4.3.   Tähtaeg kontrollitulemuste esitamiseks 2005. aasta aruandesse

Vastavalt direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 lõikele 3 on 2005. aastal läbiviidud kontrollide tulemuste komisjonile esitamise tähtaeg 30. aprill 2006.

----

(1)EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16. Muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2)  http://europa.eu.int/comm/food/food/foodlaw/guidance/index_en.htm

(3)ELT C 187, 7.8.2003, lk 13.

(4)EÜT L 66, 13.3.1999, lk 24.

(5)ELT C 56, 11.3.2003, lk 5.

(6)  Kogused on esitatud kilogrammides.

(7)  Kogused on esitatud “alustes”, mille keskmine kaal on 800 kg.

(8)  Tooted kolmandatesse riikidesse eksportimiseks.

(9)  Kiiritusmärgistusega, kuigi kiiritamine ei ole lubatud.

(10)  Üks proovidest ei olnud nõuetekohaselt märgistatud.

(11)  Kaks toiduproovi olid nõuetekohaselt märgistatud.

(12)  Ungaris ja Madalmaades tuvastati vastavalt 1 ja 2 kiiritatud, kui nõuetekohaselt märgistamata proovi.

----

Euroopa Keskpank

----

Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete täiendav eetikakoodeks

(kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 11.3)

(2006/C 230/09)

1.   Sissejuhatus

10. oktoobril 2000 võttis Euroopa Keskpanga juhatus vastu Euroopa Keskpanga “Tegevusjuhised”. Selles kehtestatakse juhised ja eetikareeglid kõikidele Euroopa Keskpanga (EKP) töötajatele ja EKP juhatuse liikmetele. 16. mail 2002 koostasid EKP nõukogu liikmeteks olevad juhatuse liikmed “Tegevusjuhised” nõukogu liikmetele. Käesolevas eetikakoodeksis täpsustatakse juhatuse liikmete suhtes kohaldatavaid eetikanorme.

2.   Kingitused või muu majanduslik hüve

Juhatuse liikmed ei või vastu võtta kingitusi ega saada majanduslikku kasu, mille väärtus on suurem tavapärasest või tähtsusetust ning mis on mis tahes viisil seotud neile pandud ülesannete ja kohustustega. Endale võib pidada kingitusi, mille väärtus ei ületa 100 eurot. Kui konkreetne olukord ei võimalda 100 eurot ületavat kingitust tagasi lükata, tuleb see üle anda EKP-le või maksta EKP-le vahe summa eest, mis ületab 100 eurot.

Juhatuse liikmed võivad teha kingitusi kolmandatele isikutele EKP kulul, ületades töötajatele ette nähtud piiranguid. Juhul kui kingituse väärtus ületab osutatud summa kolmekordselt, on vajalik juhatuse nõusolek. Juhatuse liikmed ei tohi EKP kulul majutada või anda muid hüvesid üksteisele, samuti abikaasadele, elukaaslastele või perekonna liikmetele.

3.   Kutsete vastuvõtmine

Juhatuse liikmed võivad vastu võtta kutseid konverentsidele, vastuvõttudele või kultuurisündmustele ja sellega seotud meelelahutusele ning nõustuda sobiva külalislahkusega, kui sündmus on vastavuses nende kohustuste täitmisega või EKP huvides, pidades meeles oma sõltumatuse ja huvide konflikti vältimise kohustust. Nad võivad korraldajatelt vastu võtta kohast reisi- ja majutuskulude hüvitust, mis vastab nende kohustuste kestvusele. Eelkõige võivad juhatuse liikmed vastu võtta kutseid suure osavõtuga sündmustele, kuid igat kutset tuleb hoolikalt kaaluda. EKP kasutab juhatuse liikmete poolt ametikohustuste täitmisel peetud loengute ja kõnede eest vastu võetud lubatud tasusid heategevuslikel eesmärkidel.

Neid reegleid kohaldatakse ka nende abikaasade ja elukaaslaste suhtes, kui kutsed on suunatud ka neile ja nende osavõtt on kooskõlas rahvusvahelise tavaga.

4.   Isikliku tegevuse eest tasu võtmine

Juhatuse liikmed võivad tegeleda hariduse ja teadusega ning muu mitteärilise tegevusega. Isikliku tegevuse eest, mis ei ole seotud EKPga, võivad nad vastu võtta tasu ja kulude hüvitamist kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 11.1 ning tingimusel, et nimetatud tasu ja kulud on vastavuses tehtud tööga ja jäävad tavalistesse piiridesse. Igal aastal tuleb EKP presidendile kirjalikult teatada isiklikust tegevusest ja sellega seotud tasust.

5.   Siseringi reeglite järgimine

Juhatuse liikmete suhtes kohaldatakse täiel määral EKPs kehtivaid siseringi tehingute ja järelevalve reegleid. Neil soovitatakse tungivalt anda oma investeeringute haldamine ühe või mitme tunnustatud portfellihalduri täielikku käsutusse. Soovitust ei kohaldata jooksvate, tähtajaliste ja säästuhoiuste suhtes ega rahaturufondide või samalaadsete lühiajaliste instrumentide suhtes. Samuti ei mõjuta soovitus aeg-ajalt vahendite koondamist teatavate kaupade ostuks või kinnisvarasse investeerimiseks. Kahtluste korral peaksid juhatuse liikmed konsulteerima EKP eetikanõunikuga.

6.   Eetikanõunik

Käesoleva koodeksi ühetaoliseks kohaldamiseks peaksid juhatuse liikmed kahtluste korral käesolevas koodeksis sätestatud mis tahes eetikanormi kohaldamise osas konsulteerima EKP eetikanõunikuga.

7.   Eksemplaride arv ja avaldamine

Ainsat originaali hoitakse EKP arhiivis. Igale juhatuse liikmele antakse üks eksemplar.

Frankfurt Maini ääres, 5. september 2006

EKP president

Jean-Claude TRICHET

----

Euroopa Kaitseagentuuri

----

2005. rahandusaasta lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine

(2006/C 230/10)

Lõplikud raamatupidamisaruanded avaldatakse täielikult järgmisel aadressil:

http://www.eda.europa.eu/finance

----