# Den Europæiske Unions C 238E/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 238E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang3. oktober 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 238E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang3. oktober 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 238E/1 | Fælles holdning (EF) nr. 10/2006 af 27. juni 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+) | 1 |
| 2006/C 238E/2 | Fælles holdning (EF) nr. 11/2006 af 18. juli 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | Fælles holdning (EF) nr. 12/2006 af 18. juli 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress | 31 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 238E/1

Fælles holdning (EF) nr. 10/2006 af 27. juni 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+)

1

2006/C 238E/2

Fælles holdning (EF) nr. 11/2006 af 18. juli 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013)

18

2006/C 238E/3

Fælles holdning (EF) nr. 12/2006 af 18. juli 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress

31

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 3.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 238/1

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 10/2006

fastlagt af Rådet den 27. juni 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2006 af ... om det finansielle instrument for miljøet (Life+)

(2006/C 238 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Miljøbeskyttelse er et af de vigtigste mål i de erklæringer om de styrende principper for bæredygtig udvikling, som Det Europæiske Råd har vedtaget. Det er højt prioriteret inden for Fællesskabets medfinansiering og bør primært finansieres gennem Fællesskabets horisontale finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Den Europæiske Fiskerifond og syvende rammeprogram for forskning. |
| --- | --- |

(1)

Miljøbeskyttelse er et af de vigtigste mål i de erklæringer om de styrende principper for bæredygtig udvikling, som Det Europæiske Råd har vedtaget. Det er højt prioriteret inden for Fællesskabets medfinansiering og bør primært finansieres gennem Fællesskabets horisontale finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Den Europæiske Fiskerifond og syvende rammeprogram for forskning.

| (2) | Disse finansielle fællesskabsinstrumenter dækker ikke alle prioriteter på miljøområdet. Der er derfor behov for et finansielt instrument for miljøet (Life+), der specifikt skal støtte udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og –lovgivning, navnlig målene i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4), der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002. |
| --- | --- |

(2)

Disse finansielle fællesskabsinstrumenter dækker ikke alle prioriteter på miljøområdet. Der er derfor behov for et finansielt instrument for miljøet (Life+), der specifikt skal støtte udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og –lovgivning, navnlig målene i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4), der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002.

| (3) | Støtten bør ydes i form af aftaler om tilskud og kontrakter om offentlige indkøb i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1602/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5). |
| --- | --- |

(3)

Støtten bør ydes i form af aftaler om tilskud og kontrakter om offentlige indkøb i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1602/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5).

| (4) | Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal opfylde støtteberettigelseskriterierne for at sikre den bedst mulige udnyttelse af fællesskabsmidlerne. Især for den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning, skal foranstaltninger og projekter opfylde yderligere støtteberettigelseskriterier for at sikre europæisk merværdi og undgå finansiering af tilbagevendende aktiviteter som f.eks. daglige gøremål. |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal opfylde støtteberettigelseskriterierne for at sikre den bedst mulige udnyttelse af fællesskabsmidlerne. Især for den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning, skal foranstaltninger og projekter opfylde yderligere støtteberettigelseskriterier for at sikre europæisk merværdi og undgå finansiering af tilbagevendende aktiviteter som f.eks. daglige gøremål.

| (5) | Inden for natur og biodiversitet udgør gennemførelsen af Fællesskabets politik og lovgivning i sig selv en ramme, der giver europæisk merværdi. Bedste praksis- eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter, herunder dem, der vedrører forvaltning og udpegning af Natura 2000-lokaliteter (6), i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og Rådets direktiv 79/409/EØF af 12. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (7), er berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(5)

Inden for natur og biodiversitet udgør gennemførelsen af Fællesskabets politik og lovgivning i sig selv en ramme, der giver europæisk merværdi. Bedste praksis- eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter, herunder dem, der vedrører forvaltning og udpegning af Natura 2000-lokaliteter (6), i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og Rådets direktiv 79/409/EØF af 12. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (7), er berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter.

| (6) | Innovative foranstaltninger og projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter vedrørende Fællesskabets miljømål, herunder udvikling eller udbredelse af den bedste praksis vedrørende teknikker, knowhow eller teknologier samt foranstaltninger og projekter med henblik på bevidstgørelseskampagner og specialuddannelse for deltagere i skovbrandforebyggelsesaktioner, bør være berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(6)

Innovative foranstaltninger og projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter vedrørende Fællesskabets miljømål, herunder udvikling eller udbredelse af den bedste praksis vedrørende teknikker, knowhow eller teknologier samt foranstaltninger og projekter med henblik på bevidstgørelseskampagner og specialuddannelse for deltagere i skovbrandforebyggelsesaktioner, bør være berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter.

| (7) | Foranstaltninger og projekter til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets målsætninger i relation til en bredt anlagt, harmoniseret og samlet langtidsovervågning af skove og miljøvekselvirkninger bør være berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltninger og projekter til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets målsætninger i relation til en bredt anlagt, harmoniseret og samlet langtidsovervågning af skove og miljøvekselvirkninger bør være berettigede til fællesskabsstøtte gennem Life+, medmindre de er støtteberettigede i henhold til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter.

| (8) | Målet om en effektiv politikudformning og -gennemførelse inden for rammerne af sjette miljøhandlingsprogram kan kun opfyldes, hvis der ydes støtte til bedste praksis eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter til udvikling eller gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik; demonstration af innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter; konsolidering af videnbasen; opbygning af gennemførelseskapacitet; fremme af god forvaltning, netværkssamarbejde, udveksling af erfaringer og af bedste praksis; forbedring af informationsformidling, miljøbevidsthed og kommunikation. Den finansielle støtte inden for rammerne af denne forordning bør derfor bidrage til udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning samt kommunikation og formidling heraf i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(8)

Målet om en effektiv politikudformning og -gennemførelse inden for rammerne af sjette miljøhandlingsprogram kan kun opfyldes, hvis der ydes støtte til bedste praksis eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter til udvikling eller gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik; demonstration af innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter; konsolidering af videnbasen; opbygning af gennemførelseskapacitet; fremme af god forvaltning, netværkssamarbejde, udveksling af erfaringer og af bedste praksis; forbedring af informationsformidling, miljøbevidsthed og kommunikation. Den finansielle støtte inden for rammerne af denne forordning bør derfor bidrage til udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning samt kommunikation og formidling heraf i hele Fællesskabet.

| (9) | Life+ bør opdeles i tre komponenter: Life+ natur og biodiversitet, Life+ miljøpolitik og -governance og Life+ information og kommunikation. Det bør være muligt for foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, at bidrage til opfyldelsen af de specifikke mål for mere end én af disse tre komponenter og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat samt tillige at bidrage til udvikling af strategier til opfyldelse af miljømålene. |
| --- | --- |

(9)

Life+ bør opdeles i tre komponenter: Life+ natur og biodiversitet, Life+ miljøpolitik og -governance og Life+ information og kommunikation. Det bør være muligt for foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, at bidrage til opfyldelsen af de specifikke mål for mere end én af disse tre komponenter og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat samt tillige at bidrage til udvikling af strategier til opfyldelse af miljømålene.

| (10) | Kommissionen bør for at varetage sin rolle i forbindelse med igangsættelsen af miljøpolitikudformning og -gennemførelse bruge midler fra Life+ til at gennemføre undersøgelser og evalueringer, til at udføre opgaver med henblik på gennemførelse og integration af miljøpolitik og -lovgivning, til at holde møder, seminarer og workshops med eksperter og interessenter, til at udvikle og opretholde netværker og til at udvikle og opretholde computersystemer. Kommissionen bør i øvrigt anvende den centralt forvaltede del af Life+-budgettet til aktiviteter vedrørende oplysning, offentliggørelse og formidling, herunder arrangementer, udstillinger og lignende oplysningsforanstaltninger, til udarbejdelse af og til afholdelse af omkostninger i forbindelse med produktion af audiovisuelt materiale og til teknisk og/eller administrativ bistand i relation til fastlæggelse, udarbejdelse, forvaltning, overvågning og revision af samt tilsyn med programmer og projekter. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bør for at varetage sin rolle i forbindelse med igangsættelsen af miljøpolitikudformning og -gennemførelse bruge midler fra Life+ til at gennemføre undersøgelser og evalueringer, til at udføre opgaver med henblik på gennemførelse og integration af miljøpolitik og -lovgivning, til at holde møder, seminarer og workshops med eksperter og interessenter, til at udvikle og opretholde netværker og til at udvikle og opretholde computersystemer. Kommissionen bør i øvrigt anvende den centralt forvaltede del af Life+-budgettet til aktiviteter vedrørende oplysning, offentliggørelse og formidling, herunder arrangementer, udstillinger og lignende oplysningsforanstaltninger, til udarbejdelse af og til afholdelse af omkostninger i forbindelse med produktion af audiovisuelt materiale og til teknisk og/eller administrativ bistand i relation til fastlæggelse, udarbejdelse, forvaltning, overvågning og revision af samt tilsyn med programmer og projekter.

| (11) | Ikke-statslige organisationer (ngo'er) bidrager til udviklingen og gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning. Det vil derfor være hensigtsmæssigt for den centralt forvaltede del af Life+-budgettet at støtte en række passende kvalificerede miljø-ngo'ers aktiviteter ved konkurrencebaseret og gennemsigtig ydelse af årlige driftstilskud. Sådanne ngo'er vil skulle være uafhængige og arbejde uden gevinst for øje og udføre aktiviteter i mindst tre europæiske lande, enten alene eller som en sammenslutning. |
| --- | --- |

(11)

Ikke-statslige organisationer (ngo'er) bidrager til udviklingen og gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning. Det vil derfor være hensigtsmæssigt for den centralt forvaltede del af Life+-budgettet at støtte en række passende kvalificerede miljø-ngo'ers aktiviteter ved konkurrencebaseret og gennemsigtig ydelse af årlige driftstilskud. Sådanne ngo'er vil skulle være uafhængige og arbejde uden gevinst for øje og udføre aktiviteter i mindst tre europæiske lande, enten alene eller som en sammenslutning.

| (12) | Erfaringen med de nuværende og tidligere instrumenter har vist, at der er behov for at planlægge og programmere på et flerårigt grundlag og for at koncentrere indsatsen for at fremme miljøbeskyttelse ved at prioritere og fokusere på aktivitetsområder, hvor Fællesskabets medfinansiering kan bære frugt. |
| --- | --- |

(12)

Erfaringen med de nuværende og tidligere instrumenter har vist, at der er behov for at planlægge og programmere på et flerårigt grundlag og for at koncentrere indsatsen for at fremme miljøbeskyttelse ved at prioritere og fokusere på aktivitetsområder, hvor Fællesskabets medfinansiering kan bære frugt.

| (13) | Medlemsstaterne bør udarbejde nationale årlige arbejdsprogrammer, der er forskellige fra både de planer eller programmer, der er udarbejdet for en række sektorer, og som fastsætter en ramme for fremtidig tilladelse til udvikling af projekter, og fra de planer og programmer, som skal vurderes i henhold til direktiv 92/43/EØF, og disse arbejdsprogrammer bør ikke betragtes som planer og programmer omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (8). |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør udarbejde nationale årlige arbejdsprogrammer, der er forskellige fra både de planer eller programmer, der er udarbejdet for en række sektorer, og som fastsætter en ramme for fremtidig tilladelse til udvikling af projekter, og fra de planer og programmer, som skal vurderes i henhold til direktiv 92/43/EØF, og disse arbejdsprogrammer bør ikke betragtes som planer og programmer omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (8).

| (14) | Miljøbeskyttelseskrav bør integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, herunder finansielle instrumenter. Life+ bør derfor være et supplement til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter, og Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre en sådan komplementaritet på fællesskabsniveau og på nationalt, regionalt og lokalt niveau. |
| --- | --- |

(14)

Miljøbeskyttelseskrav bør integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, herunder finansielle instrumenter. Life+ bør derfor være et supplement til andre af Fællesskabets finansielle instrumenter, og Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre en sådan komplementaritet på fællesskabsniveau og på nationalt, regionalt og lokalt niveau.

| (15) | På linje med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Luxembourg (december 1997) og i Thessaloniki (juni 2003) bør kandidatlandene og de lande i det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, kunne deltage i fællesskabsprogrammer i overensstemmelse med vilkårene i de bilaterale aftaler, som er indgået med disse lande. |
| --- | --- |

(15)

På linje med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Luxembourg (december 1997) og i Thessaloniki (juni 2003) bør kandidatlandene og de lande i det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, kunne deltage i fællesskabsprogrammer i overensstemmelse med vilkårene i de bilaterale aftaler, som er indgået med disse lande.

| (16) | Der er behov for at konsolidere et antal eksisterende miljøinstrumenter og for at forenkle programmeringen og forvaltningen ved at oprette et enkelt, strømlinet finansielt instrument for miljøet. |
| --- | --- |

(16)

Der er behov for at konsolidere et antal eksisterende miljøinstrumenter og for at forenkle programmeringen og forvaltningen ved at oprette et enkelt, strømlinet finansielt instrument for miljøet.

| (17) | Der er også behov for at sikre en smidig overgang, og aktiviteter, som finansieres via de nuværende programmer, skal fortsat overvåges og underkastes revision og kvalitativ evaluering, efter at de er udløbet. |
| --- | --- |

(17)

Der er også behov for at sikre en smidig overgang, og aktiviteter, som finansieres via de nuværende programmer, skal fortsat overvåges og underkastes revision og kvalitativ evaluering, efter at de er udløbet.

| (18) | Denne forordning fastlægger for programmets samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9). |
| --- | --- |

(18)

Denne forordning fastlægger for programmets samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9).

| (19) | Det generelle mål for Life+ er at bidrage til gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, og navnlig at yde støtte til gennemførelsen af sjette miljøhandlingsprogram. Medlemsstaterne kan skabe europæisk merværdi ved at arbejde sammen gennem fællesskabsinstrumenter med henblik på at forbedre spredning til nationalt eller lokalt niveau, opnå fællesskabsmål eller fremme udveksling af oplysninger i hele Fællesskabet. Målet med Life+ kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(19)

Det generelle mål for Life+ er at bidrage til gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, og navnlig at yde støtte til gennemførelsen af sjette miljøhandlingsprogram. Medlemsstaterne kan skabe europæisk merværdi ved at arbejde sammen gennem fællesskabsinstrumenter med henblik på at forbedre spredning til nationalt eller lokalt niveau, opnå fællesskabsmål eller fremme udveksling af oplysninger i hele Fællesskabet. Målet med Life+ kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | De gennemførelsesforanstaltninger, som denne forordning bemyndiger Kommissionen til at træffe, er forvaltningsforanstaltninger, der vedrører gennemførelse af et program med store budgetmæssige konsekvenser, som omhandlet i artikel 2, litra a), i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10). Visse gennemførelsesbestemmelser bør derfor vedtages i overensstemmelse med den forvaltningsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 4. Denne forordning fastlægger imidlertid en generel ramme og gælder i syv år. Fællesskabets prioriteter og de nationale prioriteter vil sandsynligvis udvikle sig betydeligt i denne periode. Forordningen henviser også mange væsentlige beslutninger til flerårige strategiske programmer og nationale årlige arbejdsprogrammer. De omhandlede emner er kritiske for de enkelte medlemsstater og af afgørende betydning for deres nationale miljøpolitik. Det er derfor mere hensigtsmæssigt, at visse andre bestemmelser vedtages i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 5, for at give medlemsstaterne mulighed for at forelægge de foreslåede foranstaltninger for Rådet til overvejelse. Forskriftsproceduren er også velegnet til vedtagelsen af ændringer til bilagene til denne forordning, der fastsætter væsentlige bestemmelser, især hvilke foranstaltninger, der er støtteberettigede, og til fastsættelsen af andre gennemførelsesbestemmelser end de tekniske foranstaltninger, der udtrykkeligt er nævnt i denne forordning — |
| --- | --- |

(20)

De gennemførelsesforanstaltninger, som denne forordning bemyndiger Kommissionen til at træffe, er forvaltningsforanstaltninger, der vedrører gennemførelse af et program med store budgetmæssige konsekvenser, som omhandlet i artikel 2, litra a), i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10). Visse gennemførelsesbestemmelser bør derfor vedtages i overensstemmelse med den forvaltningsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 4. Denne forordning fastlægger imidlertid en generel ramme og gælder i syv år. Fællesskabets prioriteter og de nationale prioriteter vil sandsynligvis udvikle sig betydeligt i denne periode. Forordningen henviser også mange væsentlige beslutninger til flerårige strategiske programmer og nationale årlige arbejdsprogrammer. De omhandlede emner er kritiske for de enkelte medlemsstater og af afgørende betydning for deres nationale miljøpolitik. Det er derfor mere hensigtsmæssigt, at visse andre bestemmelser vedtages i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 5, for at give medlemsstaterne mulighed for at forelægge de foreslåede foranstaltninger for Rådet til overvejelse. Forskriftsproceduren er også velegnet til vedtagelsen af ændringer til bilagene til denne forordning, der fastsætter væsentlige bestemmelser, især hvilke foranstaltninger, der er støtteberettigede, og til fastsættelsen af andre gennemførelsesbestemmelser end de tekniske foranstaltninger, der udtrykkeligt er nævnt i denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

1.   Ved denne forordning oprettes et finansielt instrument for miljøet (»Life+«).

2.   Det generelle mål for Life+ er at bidrage til gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, herunder integrering af miljøhensyn i andre politikker, og dermed at bidrage til en bæredygtig udvikling.

Life+ skal navnlig yde støtte til gennemførelsen af sjette miljøhandlingsprogram, herunder temastrategierne, og finansiere foranstaltninger og projekter med europæisk merværdi i medlemsstaterne.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »sjette miljøhandlingsprogram«: Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram fastlagt ved afgørelse nr. 1600/2002/EF |
| --- | --- |

1)

»sjette miljøhandlingsprogram«: Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram fastlagt ved afgørelse nr. 1600/2002/EF

| 2) | »finansforordningen«: forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 |
| --- | --- |

2)

»finansforordningen«: forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002

| 3) | »nationale organer«: nationale offentligretlige organer eller privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, med ansvar for budgetgennemførelsesopgaver efter artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

3)

»nationale organer«: nationale offentligretlige organer eller privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, med ansvar for budgetgennemførelsesopgaver efter artikel 7, stk. 2.

Artikel 3

Støtteberettigelseskriterier

1.   Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal støtte opfyldelsen af det generelle mål i artikel 1, stk. 2. Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal om muligt fremme synergier mellem forskellige prioriteter i sjette miljøhandlingsprogram samt integration.

2.   Foranstaltninger omhandlet i flerårige strategiske programmer udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, nationale årlige arbejdsprogrammer vedtaget i overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, og projekter, der gennemføres i henhold til disse programmer, skal opfylde følgende kriterier. De skal være:

| a) | af interesse for Fællesskabet ved at yde et betydeligt bidrag til virkeliggørelsen af det generelle mål for Life+, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, og |
| --- | --- |

a)

af interesse for Fællesskabet ved at yde et betydeligt bidrag til virkeliggørelsen af det generelle mål for Life+, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, og

| b) | teknisk og finansielt sammenhængende, kunne gennemføres og give størst muligt udbytte i forhold til omkostningerne. |
| --- | --- |

b)

teknisk og finansielt sammenhængende, kunne gennemføres og give størst muligt udbytte i forhold til omkostningerne.

3.   Med henblik på at sikre europæisk merværdi og undgå finansiering af tilbagevendende aktiviteter skal foranstaltninger, der er omhandlet i nationale arbejdsprogrammer, og projekter, der gennemføres i henhold til disse programmer, desuden opfylde mindst et af følgende kriterier:

| a) | de er bedste praksisforanstaltninger og -projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter til gennemførelse af direktiv 79/409/EØF eller direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

a)

de er bedste praksisforanstaltninger og -projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter til gennemførelse af direktiv 79/409/EØF eller direktiv 92/43/EØF

| b) | de er innovative foranstaltninger og projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter i relation til Fællesskabets miljømål, herunder udvikle eller udbrede bedste praksis vedrørende teknikker, knowhow eller teknologier |
| --- | --- |

b)

de er innovative foranstaltninger og projekter eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter i relation til Fællesskabets miljømål, herunder udvikle eller udbrede bedste praksis vedrørende teknikker, knowhow eller teknologier

| c) | de er bevidtsgørelseskampagner og specialuddannelse for deltagere i forebyggelse af skovbrande |
| --- | --- |

c)

de er bevidtsgørelseskampagner og specialuddannelse for deltagere i forebyggelse af skovbrande

| d) | de er foranstaltninger og projekter til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets målsætninger i relation til en bredt anlagt, harmoniseret og samlet langtidsovervågning af skove og miljøvekselvirkninger. |
| --- | --- |

d)

de er foranstaltninger og projekter til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets målsætninger i relation til en bredt anlagt, harmoniseret og samlet langtidsovervågning af skove og miljøvekselvirkninger.

Artikel 4

Specifikke mål

1.   Life+ er opdelt i tre komponenter:

| — | Life+ natur og biodiversitet |
| --- | --- |

—

Life+ natur og biodiversitet

| — | Life+ miljøpolitik og -governance |
| --- | --- |

—

Life+ miljøpolitik og -governance

| — | Life+ information og kommunikation. |
| --- | --- |

—

Life+ information og kommunikation.

2.   De specifikke mål for Life+ natur og biodiversitet er:

| a) | at bidrage til gennemførelse af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet, navnlig direktiv 79/409/EØF og direktiv 92/43/EØF, også på lokalt og regionalt niveau, og at støtte yderligere udvikling og gennemførelse af Natura 2000-nettet, herunder naturtyper og arter i kyst- og havområder |
| --- | --- |

a)

at bidrage til gennemførelse af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet, navnlig direktiv 79/409/EØF og direktiv 92/43/EØF, også på lokalt og regionalt niveau, og at støtte yderligere udvikling og gennemførelse af Natura 2000-nettet, herunder naturtyper og arter i kyst- og havområder

| b) | at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet |
| --- | --- |

b)

at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet

| c) | at støtte udformningen og gennemførelsen af politiske strategier og instrumenter med henblik på overvågning og vurdering af natur og biodiversitet samt de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker herpå, især i relation til opfyldelsen af målet om at standse nedgangen i biodiversiteten i Fællesskabet frem til 2010 |
| --- | --- |

c)

at støtte udformningen og gennemførelsen af politiske strategier og instrumenter med henblik på overvågning og vurdering af natur og biodiversitet samt de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker herpå, især i relation til opfyldelsen af målet om at standse nedgangen i biodiversiteten i Fællesskabet frem til 2010

| d) | at yde støtte til bedre miljø-governance og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af politik og lovgivning om natur og biodiversitet. |
| --- | --- |

d)

at yde støtte til bedre miljø-governance og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af politik og lovgivning om natur og biodiversitet.

3.   De specifikke mål for Life+ miljøpolitik og -governance er i relation til målene i sjette miljøhandlingsprogram, herunder for de prioriterede områder klimaændringer, miljø og sundhed og livskvalitet samt naturressourcer og affald:

| a) | at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter |
| --- | --- |

a)

at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter

| b) | at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning |
| --- | --- |

b)

at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning

| c) | at støtte udformningen og gennemførelsen af strategier for overvågning og vurdering af miljøtilstanden samt de faktorer, pres og reaktioner, der påvirker den |
| --- | --- |

c)

at støtte udformningen og gennemførelsen af strategier for overvågning og vurdering af miljøtilstanden samt de faktorer, pres og reaktioner, der påvirker den

| d) | at lette gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik med særlig vægt på gennemførelsen på lokalt og regionalt niveau |
| --- | --- |

d)

at lette gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik med særlig vægt på gennemførelsen på lokalt og regionalt niveau

| e) | at yde støtte til bedre miljø-governance og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om politikken og gennemførelsen af denne. |
| --- | --- |

e)

at yde støtte til bedre miljø-governance og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om politikken og gennemførelsen af denne.

4.   De specifikke mål for Life+ information og kommunikation er:

| a) | at formidle information og skabe øget bevidsthed om miljøspørgsmål, herunder forebyggelse af skovbrande |
| --- | --- |

a)

at formidle information og skabe øget bevidsthed om miljøspørgsmål, herunder forebyggelse af skovbrande

| b) | at yde støtte til ledsageforanstaltninger såsom information, kommunikationsaktiviteter og -kampagner, konferencer og uddannelse, herunder uddannelse i forebyggelse af skovbrande. |
| --- | --- |

b)

at yde støtte til ledsageforanstaltninger såsom information, kommunikationsaktiviteter og -kampagner, konferencer og uddannelse, herunder uddannelse i forebyggelse af skovbrande.

5.   Bilag I indeholder listen over støtteberettigede foranstaltninger.

Artikel 5

Interventionstyper

1.   Fællesskabets finansiering kan antage følgende juridiske former:

| a) | tilskudsaftaler |
| --- | --- |

a)

tilskudsaftaler

| b) | offentlige indkøbsaftaler. |
| --- | --- |

b)

offentlige indkøbsaftaler.

2.   Tilskud fra Fællesskabet kan ydes i forskellige former, f.eks. gennem rammeaftaler om partnerskab, deltagelse i finansielle mekanismer og fonde eller som medfinansiering i form af drifts- eller aktivitetstilskud. Driftstilskud til organer, som forfølger mål af almen europæisk interesse, er ikke omfattet af finansforordningens bestemmelser om degressivitet.

3.   For aktivitetstilskud fastsættes den maksimale medfinansieringssats til 50 % af de støtteberettigede udgifter. Den maksimale medfinansieringssats for Life+ natur og biodiversitet kan imidlertid i undtagelsestilfælde være op til 75 % af de støtteberettigede udgifter, hvis der er tale om foranstaltninger og projekter rettet mod prioriterede naturtyper eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 79/409/EØF eller direktiv 92/43/EØF, når det er nødvendigt for at nå bevaringsmålet.

4.   I tilfælde af offentlige indkøbsaftaler kan udgifter til indkøb af varer og tjenesteydelser dækkes med fællesskabsmidler. Der kan bl.a. være tale om udgifter til information og kommunikation samt forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, politikker, programmer og lovgivning.

5.   Hvis en medlemsstat træffer beslutning herom, er personaleudgifter berettiget til medfinansiering fra Fællesskabet på følgende betingelser:

| a) | en sådan fællesskabsfinansiering må for nationale organers vedkommende ikke repræsentere mere end 2 % af Fællesskabets bidrag til medlemsstatens nationale årlige arbejdsprogram for det pågældende år. De ansatte skal udføre supplerende opgaver, som de nationale myndigheder ikke tidligere udførte i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsprogrammer |
| --- | --- |

a)

en sådan fællesskabsfinansiering må for nationale organers vedkommende ikke repræsentere mere end 2 % af Fællesskabets bidrag til medlemsstatens nationale årlige arbejdsprogram for det pågældende år. De ansatte skal udføre supplerende opgaver, som de nationale myndigheder ikke tidligere udførte i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsprogrammer

| b) | udgifterne til embedsmænds løn må kun finansieres i det omfang, de vedrører udgifter til projektgennemførelsesaktiviteter, som den pågældende offentlige myndighed ikke ville have gennemført, hvis projektet ikke var blevet iværksat. De ansatte skal være stillet specielt til rådighed for et projekt, og der skal være tale om ekstraudgifter i forhold til det eksisterende faste personale. |
| --- | --- |

b)

udgifterne til embedsmænds løn må kun finansieres i det omfang, de vedrører udgifter til projektgennemførelsesaktiviteter, som den pågældende offentlige myndighed ikke ville have gennemført, hvis projektet ikke var blevet iværksat. De ansatte skal være stillet specielt til rådighed for et projekt, og der skal være tale om ekstraudgifter i forhold til det eksisterende faste personale.

Artikel 6

Programmering

1.   Kommissionen udarbejder et første flerårigt strategisk program for 2007-2010 og et andet flerårigt strategisk program for 2011-2013. Disse programmer opstiller de væsentligste mål, prioriterede aktivitetsområder, foranstaltningstype og forventede resultater som følge af fællesskabsfinansieringen i relation til målene og kriterierne i artikel 1, 3 og 4. De angiver tildelinger til medlemsstaterne og anfører, hvilke dele af budgettet der er omfattet af direkte central forvaltning og hvilke dele, der er omfattet af uddelegeret forvaltning i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

Mindst 80 % af budgettet skal være omfattet af uddelegeret forvaltning.

2.   Tildelingerne til medlemsstaterne af den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning, sker med forbehold af den årlige budgetprocedure, jf. artikel 11, stk. 3. Kommissionen baserer disse tildelinger på følgende kriterier:

| a) | befolkningstal:






  i) | hver medlemsstats samlede befolkningstal. Dette kriterium vægtes med 50 %, og |
| --- | --- | --- |

a)

befolkningstal:

i)

hver medlemsstats samlede befolkningstal. Dette kriterium vægtes med 50 %, og

| ii) | befolkningstætheden i hver medlemsstat, op til to gange EU's gennemsnitlige befolkningstæthed. Dette kriterium vægtes med 5 %. |
| --- | --- |

ii)

befolkningstætheden i hver medlemsstat, op til to gange EU's gennemsnitlige befolkningstæthed. Dette kriterium vægtes med 5 %.

| b) | natur og biodiversitet:






  i) | det samlede areal af lokaliteter af fællesskabsbetydning for hver medlemsstat udtrykt som en andel af det samlede areal af lokaliteter af fællesskabsbetydning. Dette kriterium vægtes med 25 %, og |
| --- | --- | --- |

b)

natur og biodiversitet:

i)

det samlede areal af lokaliteter af fællesskabsbetydning for hver medlemsstat udtrykt som en andel af det samlede areal af lokaliteter af fællesskabsbetydning. Dette kriterium vægtes med 25 %, og

| ii) | den del af en medlemsstats område, der er dækket af lokaliteter af fællesskabsbetydning i forhold til den andel af Fællesskabets område, der er dækket af lokaliteter af fællesskabsbetydning. Dette kriterium vægtes med 20 %. |
| --- | --- |

ii)

den del af en medlemsstats område, der er dækket af lokaliteter af fællesskabsbetydning i forhold til den andel af Fællesskabets område, der er dækket af lokaliteter af fællesskabsbetydning. Dette kriterium vægtes med 20 %.

Så snart der er relevante data til rådighed for alle medlemsstaterne, foretager Kommissionen beregninger for natur og biodiversitet på grundlag af både lokaliteter af fællesskabsbetydning og særligt beskyttede områder, idet dobbelttælling undgås.

Derudover kan Kommissionen foretage yderligere tildelinger til indlandsmedlemsstater. Det samlede beløb af sådanne tildelinger må ikke overstige 3 % af det samlede budget.

Kommissionen skal imidlertid sikre, at tildelingen til en medlemsstat ikke er lavere end en passende minimumstildeling på mellem 1 og 3 mio. EUR pr. år, idet der tages hensyn til befolkningstæthed, miljøomkostninger miljøkrav og absorptionsevne.

3.   Inden for rammerne af de i stk. 1 omhandlede flerårige strategiske programmer forelægger medlemsstaterne Kommissionen udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for hvert år i perioden 2007-2010 og 2011-2013 for den del af budgettet, der er uddelegeret. Disse skal for hvert år mindst:

| a) | fastlægge prioriterede områder under hensyntagen til identificerede behov på lang sigt |
| --- | --- |

a)

fastlægge prioriterede områder under hensyntagen til identificerede behov på lang sigt

| b) | opstille specifikke nationale mål |
| --- | --- |

b)

opstille specifikke nationale mål

| c) | beskrive de foranstaltninger, der skal finansieres, og hvorledes de opfylder kriterierne for støtteberettigelse i artikel 3 |
| --- | --- |

c)

beskrive de foranstaltninger, der skal finansieres, og hvorledes de opfylder kriterierne for støtteberettigelse i artikel 3

| d) | fremlægge skøn over udgifter, og |
| --- | --- |

d)

fremlægge skøn over udgifter, og

| e) | beskrive de foreslåede overvågningsrammer. |
| --- | --- |

e)

beskrive de foreslåede overvågningsrammer.

Medlemsstaterne kan medtage tværnationale foranstaltninger i deres udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer.

4.   Kommissionen hører medlemsstaterne om udkastet til flerårige strategiske programmer i det udvalg, der er nævnt i artikel 14, stk. 1. Programmerne vedtages i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a). Det flerårige strategiske program for 2007-2010 vedtages snarest muligt og senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

5.   Kommissionen hører medlemsstaterne bilateralt om udkastet til nationale årlige arbejdsprogrammer med henblik på vedtagelse af nationale årlige arbejdsprogrammer i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra b). Medlemsstaterne forelægger Kommissionen udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for 2007 snarest muligt og senest tre måneder efter vedtagelsen af det første flerårige strategiske program. De forelægger efter behov nationale årlige arbejdsprogrammer for de følgende år og ajourføringer af de allerede forelagte udkast efter den tidsplan, der er fastlagt i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b).

Medlemsstaterne kan, hvis de ønsker det, forelægge udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for nogle eller alle de år, som denne forordning omhandler, samtidig.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale organer gennemfører de nationale årlige arbejdsprogrammer, der vedtages i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra b). De nationale organer indkalder ansøgninger vedrørende projekter til gennemførelse af de foranstaltninger, der er fastsat i de nationale årlige arbejdsprogrammer. De sikrer, at projekterne opfylder kriterierne i artikel 3, idet de projekter prioriteres, som yder det største bidrag til virkeliggørelse af denne forordnings mål.

7.   De nationale organer aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af de nationale årlige arbejdsprogrammer. De gør de endelige projektrapporter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, eller sammendrag heraf tilgængelige for offentligheden. Kommissionen offentliggør regelmæssigt lister over projekter, der er finansieret gennem Life+, med en kort beskrivelse af de mål og resultater, der er opnået, og et sammendrag over de anvendte midler. Den anvender i den forbindelse passende medier og teknologier, herunder internettet.

Artikel 7

Finansielle procedurer og uddelegering af budgetopgaver

1.   Kommissionen gennemfører denne forordning i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Kommissionen kan beslutte at overdrage en del af budgetgennemførelsen til nationale organer, der er udpeget i forståelse med de berørte medlemsstater, efter finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c), og i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 8

Støtteberettigede parter

Offentlige og/eller private organer, aktører og institutioner kan modtage finansiering gennem Life+.

Artikel 9

Tredjelandes deltagelse

Programmer, der finansieres gennem Life+, er åbne for deltagelse fra følgende lande, forudsat at der modtages yderligere bevillinger:

| a) | EFTA-stater, der er blevet medlemmer af Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 933/1999 af 29. april 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (11) |
| --- | --- |

a)

EFTA-stater, der er blevet medlemmer af Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 933/1999 af 29. april 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (11)

| b) | kandidatlande, der søger om tiltrædelse af Den Europæiske Union |
| --- | --- |

b)

kandidatlande, der søger om tiltrædelse af Den Europæiske Union

| c) | lande i det vestlige Balkan, der er omfattet af stabiliserings- og associeringsprocessen. |
| --- | --- |

c)

lande i det vestlige Balkan, der er omfattet af stabiliserings- og associeringsprocessen.

Artikel 10

Komplementaritet mellem finansielle instrumenter

Denne forordning må ikke finansiere foranstaltninger, der er omfattet af støtteberettigelseskriterierne for eller modtager bistand til samme formål fra andre af Fællesskabets finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Den Europæiske Fiskerifond og syvende rammeprogram for forskning. Støttemodtagere i henhold til denne forordning skal give oplysninger om støtte, de har modtaget fra fællesskabsbudgettet, og om deres aktuelle finansieringsansøgninger til Kommissionen for så vidt angår centralt finansierede foranstaltninger eller til det nationale organ for så vidt angår uddelegerede foranstaltninger. Der søges opnået synergier og komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter.

Artikel 11

Varighed og budgetmidler

1.   Denne forordning gennemføres med virkning fra den 1. januar 2007 og udløber den 31. december 2013.

2.   Finansieringsrammen til gennemførelsen af Life+ fastsættes til 1 854 372 000 EUR for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

3.   Budgetmidlerne til de aktiviteter, der er omhandlet i denne forordning, opføres i form af årlige bevillinger i Den Europæiske Unions almindelige budget.

Budgetmyndigheden fastlægger de disponible bevillinger for hvert regnskabsår inden for finansrammen.

4.   Mindst 40 % af budgetmidlerne til Life+ tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet.

Artikel 12

Overvågning

1.   For alle foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, forelægger støttemodtageren tekniske og finansielle rapporter om projektets forløb, enten til Kommissionen, når der er tale om centralt finansierede foranstaltninger, eller til det nationale organ, når der er tale om uddelegerede foranstaltninger. Der forelægges endvidere en endelig rapport inden tre måneder efter, at et projekt er afsluttet.

2.   Uden at dette berører den revision, som Revisionsretten udfører i samarbejde med de kompetente nationale revisionsinstitutioner eller myndigheder i henhold til traktatens artikel 248, og enhver kontrol, der udføres i henhold til traktatens artikel 279, stk. 1, litra b), foretager tjenestemænd og andre ansatte i Kommissionen kontrol på stedet, bl.a. ved stikprøver, af de projekter, der finansieres gennem Life+, især for at kontrollere, om støttekriterierne i artikel 3, er opfyldt.

3.   Kontrakter og aftaler, der indgås i medfør af denne forordning, herunder aftaler med nationale organer, skal især indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.

4.   Støttemodtageren holder al dokumentation vedrørende udgifterne til projektet til disposition for Kommissionen i fem år efter den sidste betaling til et projekt.

5.   På grundlag af resultaterne af rapporter og stikprøver som omhandlet i stk. 1 og 2 tilpasser Kommissionen om nødvendigt omfanget af eller tildelingsbetingelserne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for betalingerne.

6.   Kommissionen træffer alle andre fornødne foranstaltninger for at kontrollere, at finansierede foranstaltninger og projekter gennemføres korrekt og i overensstemmelse med denne forordning og finansforordningen.

Artikel 13

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem anvendelsen af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, jf. Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (12) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (13) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14).

2.   Hvad angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres gennem Life+, skal »uregelmæssighed« som beskrevet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 forstås som enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller forsømmelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, og som ved en uretmæssig udgift skader eller ville kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber.

3.   Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et projekt eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning eller i den individuelle beslutning, kontrakt eller aftale om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af projektet, der strider mod dettes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.

4.   Hvis tidsfristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et projekt kun kan give ret til en del af den tildelte støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen slette resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage i rette tid, pålægges morarente i henhold til betingelserne i finansforordningen.

Artikel 14

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EØF fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 2, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 15

Gennemførelsesafgørelser

1.   Følgende gennemførelsesafgørelser træffes efter proceduren i artikel 14, stk. 2:

| a) | vedtagelse og om nødvendigt ændring af flerårige strategiske programmer udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

vedtagelse og om nødvendigt ændring af flerårige strategiske programmer udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1

| b) | vedtagelse og om nødvendigt ændring af nationale årlige arbejdsprogrammer på grundlag af udkast, som medlemsstaterne har forelagt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

vedtagelse og om nødvendigt ændring af nationale årlige arbejdsprogrammer på grundlag af udkast, som medlemsstaterne har forelagt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3

| c) | tilføjelse af foranstaltninger i bilag I eller ændring af bilag II, og |
| --- | --- |

c)

tilføjelse af foranstaltninger i bilag I eller ændring af bilag II, og

| d) | fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til denne forordning. |
| --- | --- |

d)

fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til denne forordning.

2.   Følgende gennemførelsesafgørelser træffes efter proceduren i artikel 14, stk. 3:

| a) | overdragelse af budgetgennemførelsen til et nationalt organ eller nationale organer i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, og bekræftelse af, at organet eller organerne opfylder udvælgelseskriterierne i bilag II |
| --- | --- |

a)

overdragelse af budgetgennemførelsen til et nationalt organ eller nationale organer i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, og bekræftelse af, at organet eller organerne opfylder udvælgelseskriterierne i bilag II

| b) | angivelse af form og indhold af og indsendelsesfrister for de i artikel 6, stk. 3, nævnte udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer og de i artikel 6, stk. 7, nævnte rapporter |
| --- | --- |

b)

angivelse af form og indhold af og indsendelsesfrister for de i artikel 6, stk. 3, nævnte udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer og de i artikel 6, stk. 7, nævnte rapporter

| c) | fastlæggelse af form, indhold og modtagere af de i artikel 12, stk. 1, nævnte rapporter, og |
| --- | --- |

c)

fastlæggelse af form, indhold og modtagere af de i artikel 12, stk. 1, nævnte rapporter, og

| d) | fastsættelse af indikatorer, som kan medvirke til overvågningen af foranstaltninger, der finansieres gennem Life+. |
| --- | --- |

d)

fastsættelse af indikatorer, som kan medvirke til overvågningen af foranstaltninger, der finansieres gennem Life+.

Artikel 16

Evaluering

1.   Kommissionen sikrer, at der finder regelmæssig overvågning sted af de flerårige programmer, så deres virkning kan vurderes.

2.   Senest den 30. september 2010 forelægger Kommissionen en midtvejsrevision af Life+ for Europa-Parlamentet og for det i artikel 14, stk. 1, omhandlede udvalg. I midtvejsrevisionen evalueres gennemførelsen af denne forordning fra 2007 til 2009. Kommissionen foreslår om nødvendigt ændringer til gennemførelsesafgørelserne i overensstemmelse med artikel 17.

3.   Kommissionen iværksætter en afsluttende evaluering af gennemførelsen af denne forordning, der vurderer dens bidrag til gennemførelsen, ajourføringen og udviklingen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning samt udnyttelsen af bevillingerne. Den forelægger denne afsluttende evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2012 om nødvendigt med et forslag til yderligere udvikling af et finansielt instrument, der udelukkende omfatter miljøområdet, og som skal gælde fra 2014.

Artikel 17

Ophævelse og midlertidige bestemmelser

1.   Med henblik på forenkling og konsolidering ophæves følgende instrumenter:

| a) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1655/2000 af 17. juli 2000 om det finansielle instrument for miljøet(Life) (15) |
| --- | --- |

a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1655/2000 af 17. juli 2000 om det finansielle instrument for miljøet(Life) (15)

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (16) |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (16)

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2002/EF af 1. marts 2002 om et EF-handlingsprogram for fremme af ikke-statslige organisationer, der fortrinsvis beskæftiger sig med miljøbeskyttelse (17) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2002/EF af 1. marts 2002 om et EF-handlingsprogram for fremme af ikke-statslige organisationer, der fortrinsvis beskæftiger sig med miljøbeskyttelse (17)

| d) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2152/2003 af 17. november 2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (18). |
| --- | --- |

d)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2152/2003 af 17. november 2003 om overvågning af skovene og af miljøvekselvirkninger i Fællesskabet (Forest Focus) (18).

2.   Foranstaltninger, der er påbegyndt før den 31. december 2006 i henhold til de i stk. 1 nævnte retsakter, forvaltes fortsat i henhold til disse, indtil de er afsluttet. De udvalg, der er nedsat i medfør af disse retsakter, afløses af det udvalg, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1. Al obligatorisk overvågning og evaluering, som kræves i medfør af disse instrumenter, finansieres gennem denne forordning, efter at de pågældende retsakters gyldighedsperiode er udløbet. Foranstaltningerne skal indtil deres afslutning være i overensstemmelse med de tekniske bestemmelser, der er fastlagt i retsakterne i stk. 1.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 255 af 14.10.2005, s. 52.

1

(2)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 72.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 7.7.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 27. juni 2006 og Europa-Parlamentets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

7

(8)  EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

8

(9)  EUT C

9

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EFT L 117 af 5.5.1999, s. 1.

11

(12)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

12

(13)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

13

(14)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EFT L 192 af 28.7.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1682/2004 (EUT L 308 af 5.10.2004, s. 1).

15

(16)  EFT L 191 af 13.7.2001, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

16

(17)  EFT L 75 af 16.3.2002, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF.

17

(18)  EUT 324 af 11.12.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 788/2004 (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 17.

18

---

BILAG I

STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER

Med forbehold af artikel 10 kan følgende foranstaltninger finansieres gennem Life+, hvis de opfylder kriterierne for støtteberettigelse i artikel 3:

| 1. | for så vidt angår den del af budgettet, der er underlagt direkte central forvaltning:






  a) | visse operationelle aktiviteter udført af ngo'er, som først og fremmest er aktive inden for beskyttelse og forbedring af miljøet på europæisk plan |
| --- | --- | --- |

1.

for så vidt angår den del af budgettet, der er underlagt direkte central forvaltning:

a)

visse operationelle aktiviteter udført af ngo'er, som først og fremmest er aktive inden for beskyttelse og forbedring af miljøet på europæisk plan

| b) | udvikling og vedligeholdelse af net og computersystemer i direkte tilknytning til gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning. |
| --- | --- |

b)

udvikling og vedligeholdelse af net og computersystemer i direkte tilknytning til gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning.

| 2. | for så vidt angår den del af budgettet, der er underlagt enten direkte central eller uddelegeret forvaltning:






  a) | studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier |
| --- | --- | --- |

2.

for så vidt angår den del af budgettet, der er underlagt enten direkte central eller uddelegeret forvaltning:

a)

studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier

| b) | overvågning, herunder overvågning af skove |
| --- | --- |

b)

overvågning, herunder overvågning af skove

| c) | bistand til kapacitetsopbygning |
| --- | --- |

c)

bistand til kapacitetsopbygning

| d) | uddannelse, workshops og møder, herunder uddannelse af deltagere i initiativer til forebyggelse af skovbrande |
| --- | --- |

d)

uddannelse, workshops og møder, herunder uddannelse af deltagere i initiativer til forebyggelse af skovbrande

| e) | netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis |
| --- | --- |

e)

netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis

| f) | informations- og kommunikationsaktiviteter, herunder bevidstgørelseskampagner og især oplysningskampagner vedrørende skovbrande |
| --- | --- |

f)

informations- og kommunikationsaktiviteter, herunder bevidstgørelseskampagner og især oplysningskampagner vedrørende skovbrande

| g) | demonstration af innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter |
| --- | --- |

g)

demonstration af innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter

| h) | nationale organers personaleudgifter, og |
| --- | --- |

h)

nationale organers personaleudgifter, og

| i) | særlig for komponenten natur og biodiversitet:






  — | lokalitets- og artsforvaltning og lokalitetsplanlægning, herunder forbedring af den økologiske sammenhæng i Natura 2000-nettet |
| --- | --- | --- |

i)

særlig for komponenten natur og biodiversitet:

—

lokalitets- og artsforvaltning og lokalitetsplanlægning, herunder forbedring af den økologiske sammenhæng i Natura 2000-nettet

| — | overvågning af bevaringsstatus, herunder indførelse af procedurer og strukturer for sådan overvågning |
| --- | --- |

—

overvågning af bevaringsstatus, herunder indførelse af procedurer og strukturer for sådan overvågning

| — | udvikling og gennemførelse af handlingsplaner for bevaring af arter og naturtyper |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af handlingsplaner for bevaring af arter og naturtyper

| — | udvidelse af Natura 2000-nettet til havs |
| --- | --- |

—

udvidelse af Natura 2000-nettet til havs

| — | erhvervelse af jord, under forudsætning af






  — | at det bidrager til at opretholde eller genoprette integriteten af en Natura 2000-lokalitet |
| --- | --- | --- |

—

erhvervelse af jord, under forudsætning af

—

at det bidrager til at opretholde eller genoprette integriteten af en Natura 2000-lokalitet

| — | at det er den eneste eller den mest effektive metode til at nå det ønskede bevaringsresultat |
| --- | --- |

—

at det er den eneste eller den mest effektive metode til at nå det ønskede bevaringsresultat

| — | at erhvervet jord på lang sigt forbeholdes anvendelser, der er i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, og |
| --- | --- |

—

at erhvervet jord på lang sigt forbeholdes anvendelser, der er i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, og

| — | at de berørte medlemsstater ved overførsel eller på anden måde sikrer, at sådan jord på lang sigt forbeholdes naturbevaringsformål. |
| --- | --- |

—

at de berørte medlemsstater ved overførsel eller på anden måde sikrer, at sådan jord på lang sigt forbeholdes naturbevaringsformål.

---

BILAG II

KRITERIER FOR UDDELEGERING AF BUDGETGENNEMFØRELSESOPGAVER

| 1. | Kommissionen udpeger nationale organer i samråd med medlemsstaterne. Medlemsstaterne kan også udpege nationale organer i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og artikel 56 i finansforordningen og artikel 38 og 39 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1602/2002 (1). Medlemsstaterne indfører administrative og finansielle bestemmelser, som de nationale organer skal overholde med henblik på en effektiv gennemførelse af de nationale årlige arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen udpeger nationale organer i samråd med medlemsstaterne. Medlemsstaterne kan også udpege nationale organer i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og artikel 56 i finansforordningen og artikel 38 og 39 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1602/2002 (1). Medlemsstaterne indfører administrative og finansielle bestemmelser, som de nationale organer skal overholde med henblik på en effektiv gennemførelse af de nationale årlige arbejdsprogrammer.

| 2. | Kommissionen sikrer, at uddelegeringen er i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Inden uddelegeringen sikrer Kommissionen med en forudgående bedømmelse, at overdragelsen af midler til nationale organer er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at den vil gøre Fællesskabets indsats mere synlig. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen sikrer, at uddelegeringen er i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Inden uddelegeringen sikrer Kommissionen med en forudgående bedømmelse, at overdragelsen af midler til nationale organer er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at den vil gøre Fællesskabets indsats mere synlig.

| 3. | Et nationalt organ etableres eller udpeges efter følgende kriterier:






  — | det skal være en juridisk person og underlagt den pågældende medlemsstats lovgivning |
| --- | --- | --- |

3.

Et nationalt organ etableres eller udpeges efter følgende kriterier:

—

det skal være en juridisk person og underlagt den pågældende medlemsstats lovgivning

| — | det skal have et passende antal ansatte med erhvervsmæssige kvalifikationer inden for miljøpolitik |
| --- | --- |

—

det skal have et passende antal ansatte med erhvervsmæssige kvalifikationer inden for miljøpolitik

| — | det skal have en hensigtsmæssig infrastruktur, især med hensyn til informatik og kommunikation |
| --- | --- |

—

det skal have en hensigtsmæssig infrastruktur, især med hensyn til informatik og kommunikation

| — | det skal operere i en administrativ kontekst, som sætter det i stand til at udføre sine opgaver på tilfredsstillende vis og til at undgå interessekonflikter |
| --- | --- |

—

det skal operere i en administrativ kontekst, som sætter det i stand til at udføre sine opgaver på tilfredsstillende vis og til at undgå interessekonflikter

| — | det skal være i stand til at anvende de finansforvaltningsbestemmelser og aftalemæssige betingelser, som er fastsat på fællesskabsplan |
| --- | --- |

—

det skal være i stand til at anvende de finansforvaltningsbestemmelser og aftalemæssige betingelser, som er fastsat på fællesskabsplan

| — | det skal kunne stille tilstrækkelig finansiel sikkerhed, fortrinsvis i form af en offentlig garanti, og dets forvaltningskapacitet skal stå i et passende forhold til omfanget af de fællesskabsmidler, som det skal forvalte. |
| --- | --- |

—

det skal kunne stille tilstrækkelig finansiel sikkerhed, fortrinsvis i form af en offentlig garanti, og dets forvaltningskapacitet skal stå i et passende forhold til omfanget af de fællesskabsmidler, som det skal forvalte.

| 4. | Kommissionen indgår en aftale med hvert nationalt organ i overensstemmelse med artikel 41 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, der fastsætter detaljerede bestemmelser for bl.a. opgavebeskrivelse, rapporteringsregler, afgrænsning af ansvarsområder og kontrolordninger. Nationale organer skal overholde principperne om gennemskuelighed og ligebehandling. De skal undgå dobbeltfinansiering med andre former for fællesskabsmidler. De skal overvåge projekter og inddrive eventuelle midler, som modtagerne skal tilbagebetale. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen indgår en aftale med hvert nationalt organ i overensstemmelse med artikel 41 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, der fastsætter detaljerede bestemmelser for bl.a. opgavebeskrivelse, rapporteringsregler, afgrænsning af ansvarsområder og kontrolordninger. Nationale organer skal overholde principperne om gennemskuelighed og ligebehandling. De skal undgå dobbeltfinansiering med andre former for fællesskabsmidler. De skal overvåge projekter og inddrive eventuelle midler, som modtagerne skal tilbagebetale.

| 5. | Endvidere sikrer Kommissionen, at de enkelte medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre passende revision af og finansielt tilsyn med de nationale organer. Før der foretages nogen uddelegering forelægger medlemsstaterne Kommissionen de nødvendige garantier for, at det relevante nationale organ eksisterer, er relevant og fungerer tilfredsstillende, jf. bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

5.

Endvidere sikrer Kommissionen, at de enkelte medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre passende revision af og finansielt tilsyn med de nationale organer. Før der foretages nogen uddelegering forelægger medlemsstaterne Kommissionen de nødvendige garantier for, at det relevante nationale organ eksisterer, er relevant og fungerer tilfredsstillende, jf. bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

| 6. | Hvert nationalt organ vil blive gjort ansvarligt for ikke-inddrevne midler i tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tilskrives det. |
| --- | --- |

6.

Hvert nationalt organ vil blive gjort ansvarligt for ikke-inddrevne midler i tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tilskrives det.

| 7. | I samarbejde med medlemsstaterne sikrer Kommissionen overgangen mellem foranstaltninger inden for rammerne af de tidligere programmer på miljøområdet og de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

7.

I samarbejde med medlemsstaterne sikrer Kommissionen overgangen mellem foranstaltninger inden for rammerne af de tidligere programmer på miljøområdet og de foranstaltninger, der skal gennemføres i henhold til denne forordning.

---

(1)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3).

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Kommissionen vedtog sit forslag (1) til forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+) i september 2004.

Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsudtalelse i juli 2005. (2)

Regionsudvalget (3) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (4) vedtog deres udtalelser i april 2005.

Rådet vedtog sin fælles holdning den 27. juni 2006.

II.   FORMÅL

Den foreslåede forordning er en ud af flere med relation til de finansielle rammer for 2007-2013, men den eneste, der specifikt vedrører miljøet. Den har til formål:

| — | at yde specifik støtte på fællesskabsplan til foranstaltninger og projekter med europæisk merværdi med henblik på gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, navnlig gennemførelsen af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (mens midler til investeringer og forvaltningsforanstaltninger, der vil gavne miljøet, navnlig i forbindelse med Natura 2000-nettet, generelt stilles til rådighed gennem andre finansielle instrumenter), og |
| --- | --- |

—

at yde specifik støtte på fællesskabsplan til foranstaltninger og projekter med europæisk merværdi med henblik på gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, navnlig gennemførelsen af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (mens midler til investeringer og forvaltningsforanstaltninger, der vil gavne miljøet, navnlig i forbindelse med Natura 2000-nettet, generelt stilles til rådighed gennem andre finansielle instrumenter), og

| — | at erstatte en række eksisterende programmer (mens nogle elementer i den nuværende Life-ordning vil blive integreret i andre finansielle instrumenter). |
| --- | --- |

—

at erstatte en række eksisterende programmer (mens nogle elementer i den nuværende Life-ordning vil blive integreret i andre finansielle instrumenter).

Formålet med denne integrerede tilgang er at give større mulighed for medfinansiering, tilskynde til sammenkædning af politikker og sikre, at finansieringen i højere grad afspejler nationale og regionale prioriteter.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelt

Halvdelen af Europa-Parlamentets førstebehandlingsændringer er indarbejdet i den fælles holdning enten ordret, delvis eller i princippet. Den fælles holdning indeholder navnlig bestemmelser om en specifik komponent natur og biodiversitet og fastsætter generelle støtteberettigelseskriterier for at sikre europæisk merværdi.

Den fælles holdning afspejler ikke de øvrige ændringer, fordi Rådet ligesom Kommissionen mener, at de er unødvendige og/eller uønskede.

Den fælles holdning indeholder også en række andre ændringer ud over dem, der omhandles i Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse. Substansændringerne gennemgås nedenfor. Hertil kommer en række redaktionelle ændringer, der skal gøre teksten klarere eller sikre en overordnet konsekvens i forordningen.

2.   Formål, definitioner og støtteberettigelseskriterier (artikel 1, 2 og 3)

Den fælles holdning følger ikke Europa-Parlamentets ændring 11. Rådet mener, at det er nødvendigt at skelne mellem det generelle mål i artikel 1 og de specifikke mål i artikel 4. Det mener også, at det er unødvendigt at gengive målene for Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram, og at det ville være uhensigtsmæssigt at søge at ændre de prioriteter, som de tre institutioner har fastlagt for perioden 2002-2012, jf. afgørelse nr. 1600/2002/EF, bortset fra i forbindelse med den vurdering, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, i nævnte afgørelse.

Rådet har tilføjet artikel 2 for at få defineret tre udtryk, der anvendes hyppigt i forordningen.

Artikel 3 følger dele af ændring 12 og 42 samt 15 og 34, da den fastlægger støtteberettigelseskriterier, der skal sikre, at Fællesskabets medfinansiering via Life+ giver europæisk merværdi. Life+ vil ikke blive anvendt til finansiering af tilbagevendende aktiviteter som f.eks. daglige gøremål.

3.   Specifikke mål (artikel 4 og bilag I)

Artikel 4 indarbejder andre dele af ændring 12 og 42, specielt ved, at der indføres en ny specifik komponent for natur og biodiversitet og tilføjes henvisninger til miljøteknologier og skove.

Den fælles holdning ændrer endvidere bilag I fra at have vejledende status til at indeholde en udtømmende liste over støtteberettigede foranstaltninger. Bilag I indeholder ikke længere et afsnit med bestemte emner. Rådet finder, at målene og kriterierne i artikel 1, 3 og 4 samt listen over støtteberettigede foranstaltninger i bilag I på tilstrækkelig vis afgrænser anvendelsesområdet for Life+.

4.   Finansielle bestemmelser (artikel 5 og artikel 8-13)

Rådet kan ikke acceptere ændring 43 vedrørende budgettet for Life+. I den fælles holdning fastsættes et finansieringsramme på 1 854 372 000 EUR, hvilket er det tal, der figurerer i Kommissionens ændrede forslag (hvilket blev fremsat, efter at der den 17. maj 2006 blev opnået enighed om den finansielle ramme for 2007-2013) (5).

Den fælles holdning følger fuldt ud ændring 44, da den ikke indeholder noget bilag med en vejledende fordeling af Life+-budgettet mellem komponenterne. For at skabe større fleksibilitet fastsættes det imidlertid i artikel 11, stk. 4 — frem for at fastsætte et tal for hver af de tre komponenter som foreslået i ændring 26 — at 40 % af budgettet øremærkes specifikt til foranstaltninger til bevaring af natur og biodiversitet.

Artikel 5 følger ændring 34, da den fastsætter en generel maksimal medfinansieringssats på 50 %. Dette svarer delvis til ændring 13, idet der åbnes mulighed for en højere medfinansierings på op til 75 % for visse naturbeskyttelsesprojekter. Artikel 5 præciserer endvidere medfinansieringen af personaleudgifter (i overensstemmelse med nuværende praksis og finansforordningen).

Rådet finder ikke nogen grund til at give eksempler på mulige støtteberettigede parter, der kan modtage finansiering gennem Life+. Artikel 8 følger derfor ikke ændring 21.

Rådet er enigt i, at Life+ i overensstemmelse med komplementaritetsprincippet ikke bør finansiere foranstaltninger, der opfylder støtteberettigelseskriterierne i andre finansielle fællesskabsinstrumenter. Artikel 10 i den fælles holdning opfylder formålet med ændring 23.

For så vidt angår overvågning skærper den fælles holdning kravet til Kommissionen om at foretage kontrol på stedet. Sammenholdt med artikel 17, stk. 2, litra c), opfylder artikel 12, stk. 1, formålet med ændring 27.

5.   Programmering (artikel 6 og 7 samt bilag II)

Ifølge Kommissionens forslag kunne en betydelig del af budgettet gennemføres af medlemsstaterne. Rådet accepterer denne metode, men har i den fælles holdning medtaget betydeligt mere detaljerede regler for, hvilke procedurer der skal anvendes. Dette skaber større klarhed om medlemsstaternes og Kommissionens respektive roller og om, hvilke former for udgifter der er omfattet af den centrale budgetforvaltning (især hvad ngo'er angår, hvilket følger ændring 36).

Den fælles holdning indeholder også detaljerede kriterier for tildeling til medlemsstaterne af den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning. Der er to kriterier: befolkningstal, herunder befolkningstætheden, da dette er en målestok for mange former for pres på miljøet, samt natur og biodiversitet (i forhold til de udpegede lokaliteters absolutte og relative størrelse). Oversigten i bilaget angiver, hvilke konsekvenser disse kriterier kan have.

Artikel 6 følger delvis ændring 14, da den præciserer (stk. 3, andet afsnit), at Life+ kan finansiere tværnationale foranstaltninger. Proceduren for vedtagelse af nationale årlige arbejdsprogrammer opfylder formålet med ændring 16, da den giver medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til at tage hensyn til nationale og regionale prioriteter.

Rådet kan ikke acceptere første del af ændring 15 og heller ikke ændring 17 og 18. Vedtagelsen af flerårige strategiske programmer ved fælles beslutningstagning vil forsinke finansieringen af miljøprojekter unødigt. Den fælles holdning er dog blevet udbygget med betydeligt flere præciseringer i forordningsteksten, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure.

6.   Udvalgsproceduren (artikel 14 og 17)

Den fælles holdning følger i det store hele ændring 29, da alle centrale afgørelser vil skulle træffes efter forskriftsproceduren. Dette er hensigtsmæssigt, da forordningen fastlægger en generel ramme for syv år. Fællesskabets prioriteter og de nationale prioriteter vil sandsynligvis udvikle sig betydeligt i denne periode. De flerårige strategiske programmer og nationale årlige arbejdsprogrammer skal tackle spørgsmål, som er kritiske for de enkelte medlemsstater og af afgørende betydning for deres nationale miljøpolitik. Visse mere tekniske afgørelser bør dog træffes efter forvaltningsproceduren.

Rådet kan ikke acceptere ændring 28, 30 og 31, da de fraviger procedurerne i afgørelse 1999/468/EF. Enhver ændring vil skulle forhandles horisontalt, ikke i forbindelse med et specifikt instrument.

7.   Andet

Derudover bemærkes følgende vedrørende den fælles holdning:

| — | Præamblen er udvidet en smule for at præcisere centrale bestemmelser i forordningens dispositive del. I betragtningerne er indarbejdet Europa-Parlamentets førstebehandlingsændring 9 (men ikke ændring 1-8, da tekstforslagene ikke tjener til begrundelse af nogen af bestemmelserne i artiklerne eller bilagene og heller ikke forekommer at være i overensstemmelse med disse bestemmelser). Derudover følger betragtning 15 delvis formålet med ændring 24. |
| --- | --- |

—

Præamblen er udvidet en smule for at præcisere centrale bestemmelser i forordningens dispositive del. I betragtningerne er indarbejdet Europa-Parlamentets førstebehandlingsændring 9 (men ikke ændring 1-8, da tekstforslagene ikke tjener til begrundelse af nogen af bestemmelserne i artiklerne eller bilagene og heller ikke forekommer at være i overensstemmelse med disse bestemmelser). Derudover følger betragtning 15 delvis formålet med ændring 24.

| — | Der er i artikel 6, stk. 7, og i artikel 12, stk. 2, medtaget krav om, at Kommissionen iværksætter og aflægger rapport om opfølgningsforanstaltninger, hvilket følger formålet med ændring 19. |
| --- | --- |

—

Der er i artikel 6, stk. 7, og i artikel 12, stk. 2, medtaget krav om, at Kommissionen iværksætter og aflægger rapport om opfølgningsforanstaltninger, hvilket følger formålet med ændring 19.

| — | Formålet med ændring 32 og 33 bliver opfyldt, idet artikel 15 præciserer formålet med og tidsplanen for evalueringsrapporter. |
| --- | --- |

—

Formålet med ændring 32 og 33 bliver opfyldt, idet artikel 15 præciserer formålet med og tidsplanen for evalueringsrapporter.

| — | Ændring 20 er ikke indarbejdet, da Kommissionen ikke kan garantere, at gennemførelsen af Life+ vil føre til udvikling af nye job. |
| --- | --- |

—

Ændring 20 er ikke indarbejdet, da Kommissionen ikke kan garantere, at gennemførelsen af Life+ vil føre til udvikling af nye job.

IV.   KONKLUSION

Rådet mener, at den fælles holdning udgør en afbalanceret pakke, der indfører målrettet medfinansiering fra Fællesskabet som supplement til andre finansielle fællesskabsinstrumenter og til nationale og regionale miljøinvesteringer. Det ser frem til en konstruktiv debat med Europa-Parlamentet med henblik på en hurtig vedtagelse af forordningen.

---

(1)  EUT C 12 af 18.1.2005, s. 25.

(2)  Dok. 10814/05.

(3)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 72.

(4)  EUT C 255 af 14.10.2005, s. 52.

(5)  1 854 372 000 EUR er i 2004-priser (svarende til 2 097 880 000 EUR i løbende priser). Ifølge punkt 37 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren vil dette beløb udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.

Rådet har også fremsat en erklæring om det tal, der figurerer i Kommissionens ændrede forslag.

BILAG

VEJLEDENDE TILDELINGER TIL MEDLEMSSTATERNE FOR 2007

| Medlemsstat | Areal
  (km2) | Befolkningstal
  (tusinder) | % af samlet befolkning i EU | Befolkningstæthed | Forhold ml. befolkningstæthed i MS og befolkningstæthed i EU | Normaliseret befolkningstæthedsratio | Areal af LAF-områder
  (km2) | Ratio LAF:LAF i alt | % LAF i alt | Ratio MS %: EU i alt % | Normaliseret ratio LAF-områder | Budgettildeling
  (%) | Budgettildeling
  (mio. EUR) | Korrigeret budgettildeling
  (mio. EUR) | Medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/C i alt) | (C*1000/B) | (E/E i alt) | (F/F i alt) | | (H/H i alt) | (H/B) | (J/J i alt) | (K/Total K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Medlemsstat

Areal

(km2)

Befolkningstal

(tusinder)

% af samlet befolkning i EU

Befolkningstæthed

Forhold ml. befolkningstæthed i MS og befolkningstæthed i EU

Normaliseret befolkningstæthedsratio

Areal af LAF-områder

(km2)

Ratio LAF:LAF i alt

% LAF i alt

Ratio MS %: EU i alt %

Normaliseret ratio LAF-områder

Budgettildeling

(%)

Budgettildeling

(mio. EUR)

Korrigeret budgettildeling

(mio. EUR)

Medlemsstat

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/C i alt)

(C*1000/B)

(E/E i alt)

(F/F i alt)

(H/H i alt)

(H/B)

(J/J i alt)

(K/Total K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Noter

Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet ovenstående tabel. De viste tildelinger er vejledende. De konkrete tildelinger vil blive fastsat efter udvalgsproceduren, når forordningen er vedtaget. En række faktorer vil kunne bevirke, at de konkrete tildelinger afviger fra disse tal.

| 1. | Tabellen viser tildelingerne for 2007 på grundlag af et budget på 190 mio. EUR for 2007. Ifølge Kommissionens finansielle programmering vil både budgettet for LIFE+ og den andel af budgettet, der tildeles medlemsstaterne, øges fra år til år. |
| --- | --- |

1.

Tabellen viser tildelingerne for 2007 på grundlag af et budget på 190 mio. EUR for 2007. Ifølge Kommissionens finansielle programmering vil både budgettet for LIFE+ og den andel af budgettet, der tildeles medlemsstaterne, øges fra år til år.

| 2. | Tabellen anvender de seneste data fra Kommissionen (f.eks. er medlemsstaternes befolkningstal de samme som tallene i Eurostat's årbog for 2005, og tallene vedrørende LAF er de tal, der er tilgængelige den 15. maj 2006). Tallene og dermed tildelingerne vil ændre sig i løbet af LIFE+'s levetid. Navnlig pålægger artikel 6, stk. 2, andet afsnit, Kommissionen, at den så snart der er relevante data til rådighed for alle medlemsstaterne, skal foretage beregninger for natur og biodiversitet på grundlag af både lokaliteter af fællesskabsbetydning og særligt beskyttede områder, idet dobbelttælling undgås. |
| --- | --- |

2.

Tabellen anvender de seneste data fra Kommissionen (f.eks. er medlemsstaternes befolkningstal de samme som tallene i Eurostat's årbog for 2005, og tallene vedrørende LAF er de tal, der er tilgængelige den 15. maj 2006). Tallene og dermed tildelingerne vil ændre sig i løbet af LIFE+'s levetid. Navnlig pålægger artikel 6, stk. 2, andet afsnit, Kommissionen, at den så snart der er relevante data til rådighed for alle medlemsstaterne, skal foretage beregninger for natur og biodiversitet på grundlag af både lokaliteter af fællesskabsbetydning og særligt beskyttede områder, idet dobbelttælling undgås.

| 3. | Artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, giver Kommissionen mulighed for at foreslå yderligere tildelinger til indlandsmedlemsstater. Tabellen går ud fra, at der ikke vil blive foretaget sådanne yderligere tildelinger i 2007. |
| --- | --- |

3.

Artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, giver Kommissionen mulighed for at foreslå yderligere tildelinger til indlandsmedlemsstater. Tabellen går ud fra, at der ikke vil blive foretaget sådanne yderligere tildelinger i 2007.

| 4. | De samlede LAF-områder i BG er anslået til gennemsnittet af de nuværende medlemsstater plus RO. De samlede LAF-områder i CY dækker kun det areal, hvor direktivet om levesteder finder anvendelse. |
| --- | --- |

4.

De samlede LAF-områder i BG er anslået til gennemsnittet af de nuværende medlemsstater plus RO. De samlede LAF-områder i CY dækker kun det areal, hvor direktivet om levesteder finder anvendelse.

| 5. | I artikel 6, stk. 2, fjerde afsnit, fastsættes en minimumstildeling på mellem 1 og 3 mio. EUR pr. år, idet der tages hensyn til befolkningstæthed, miljøomkostninger, miljøkrav og absorptionsevne. Det forudsættes i tabellen, at denne bestemmelse vil blive anvendt til at øge tildelingen til CY til 2 mio. EUR og tildelingerne til LV og LT til 2,5 mio. EUR. |
| --- | --- |

5.

I artikel 6, stk. 2, fjerde afsnit, fastsættes en minimumstildeling på mellem 1 og 3 mio. EUR pr. år, idet der tages hensyn til befolkningstæthed, miljøomkostninger, miljøkrav og absorptionsevne. Det forudsættes i tabellen, at denne bestemmelse vil blive anvendt til at øge tildelingen til CY til 2 mio. EUR og tildelingerne til LV og LT til 2,5 mio. EUR.

---

| 3.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 238/18

---

FÆLLES HOLDNING (EF) NR. 11/2006

fastlagt af Rådet den 18. juli 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. ... /2006/EF af ... om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013)

(2006/C 238 E/02)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 151, stk. 5, første led,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Det er af afgørende betydning at tilskynde til samarbejde og kulturudvekslinger for at sikre respekt for og fremme af mangfoldigheden af kulturer og sprog i Europa og forbedre de europæiske borgeres kendskab til andre europæiske kulturer end deres egen, samtidig med at de i højere grad gøres opmærksom på deres fælles europæiske kulturarv. Fremme af samarbejdet på kultur- og sprogområdet og af den kulturelle og sproglige mangfoldighed bidrager således til at give europæisk medborgerskab et konkret indhold ved at tilskynde Europas borgere til at tage aktiv del i integrationsprocessen.En aktiv kulturpolitik med fokus på at bevare den europæiske kulturelle mangfoldighed og fremme fælles kulturelementer og kulturarv kan bidrage til at gøre EU mere synligt udadtil.Hvis borgerne skal give deres fulde støtte til og deltage fuldt ud i den europæiske integration, bør der lægges større vægt på deres fælles kulturelle værdier og rødder som et bærende element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund baseret på frihed, retfærdighed, demokrati, respekt for menneskers værdighed og integritet, tolerance og solidaritet under fuld respekt for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.Det er væsentligt, at kultursektoren bidrager til og spiller en rolle i den bredere europæiske politiske udvikling. Der er mange arbejdspladser inden for kultursektoren, og der er desuden en klar forbindelse mellem investeringer i kultur og økonomisk udvikling, hvorfor det er vigtigt at styrke kulturpolitikkerne på regionalt, nationalt og europæisk plan. Kulturindustrierne bør derfor indtage en vigtigere plads i den udvikling, der finder sted i forbindelse med Lissabon-strategien, da disse industrier i stadig højere grad bidrager til den europæiske økonomi.Det er også nødvendigt at fremme borgernes aktive medborgerskab og styrke kampen mod enhver form for udstødelse, herunder racisme og fremmedhad. Forbedret adgang til kultur for så mange som muligt kan være et middel til bekæmpelse af social udstødelse.I traktatens artikel 3 hedder det, at »i alle de aktiviteter, der er nævnt i denne artikel, tilstræber Fællesskabet at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder«.Kulturprogrammerne Kalejdoskop, Ariane, Raphael og Kultur 2000, som findes i henholdsvis afgørelse 719/96/EF (3), 2085/97/EF (4), 2228/97/EF (5) og 508/2000/EF (6), markerede positive etaper i gennemførelsen af Fællesskabets indsats på kulturområdet. Der er således indhøstet stor erfaring på området, især gennem evalueringen af disse kulturprogrammer. Fællesskabets indsats på kulturområdet bør nu rationaliseres og styrkes på baggrund af resultaterne af disse evalueringer, resultaterne af høringerne af alle berørte parter og det arbejde, der for nylig er gjort i EU-institutionerne. Det er derfor hensigtsmæssigt at udarbejde et program med dette for øje.EU-institutionerne har ved forskellige lejligheder udtalt sig om emner i relation til Fællesskabets indsats på kulturområdet og de udfordringer, der ligger i kultursamarbejdet, navnlig Rådets resolution af 25. juni 2002 om en ny arbejdsplan for det europæiske samarbejde på kulturområdet (7) og Rådets resolution af 19. december 2002 om gennemførelsen af arbejdsplanen for europæisk samarbejde på kulturområdet (8), Europa-Parlamentets beslutning af 5. september 2001 om samarbejdet på kulturområdet i EU (9), Europa-Parlamentets beslutning af 28. februar 2002 om gennemførelsen af Kultur 2000-programmet (10), Europa-Parlamentets beslutning af 22. oktober 2002 om teatrets og scenekunstens betydning og dynamik i det udvidede Europa (11) og Europa-Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om kulturindustri (12) samt Regionsudvalgets udtalelse af 9. oktober 2003 om forlængelse af Kultur 2000-programmet.Rådet har i ovennævnte resolutioner understreget nødvendigheden af at vedtage en mere sammenhængende strategi for kulturområdet på EU-plan, og at europæisk merværdi er et vigtigt og afgørende begreb i det europæiske kultursamarbejde og en generel betingelse for fællesskabsforanstaltninger på kulturområdet.For at det fælles kulturområde for de europæiske folk kan blive til virkelighed, er det vigtigt at fremme bevægeligheden på tværs af grænserne for kulturelle aktører og for kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser samt at tilskynde til dialog og kulturelle udvekslinger.I Rådets konklusioner af 16. november 2004 om arbejdsplanen for kultur 2005-2006, i Europa-Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om kulturindustrien og i Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 28. januar 2004 om kulturindustrien i Europa gives der udtryk for behovet for i højere grad at tage hensyn til den ikke-audiovisuelle kulturindustris specifikke økonomiske og sociale kendetegn. Desuden bør der i det nye program tages hensyn til forberedende foranstaltninger til kultursamarbejde, der er blevet fremmet mellem 2002 og 2004.I denne sammenhæng er der behov for at fremme samarbejdet mellem de kulturelle aktører og tilskynde dem til at danne flerårige samarbejdsprojekter, så de kan udvikle fælles aktiviteter, yde støtte til mere målrettede foranstaltninger med en reel europæisk merværdi, støtte kulturarrangementer med høj symbolværdi, støtte organisationer, der beskæftiger sig med europæisk kultursamarbejde, og tilskynde til analyser af udvalgte emner af europæisk interesse samt indsamling og formidling af information og aktiviteter, der tager sigte på at maksimere virkningen af projekter inden for europæisk kultursamarbejde og europæisk kulturpolitikudvikling.I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1419/1999/EF af 25. maj 1999 om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2005-2019 (13) bør der ydes betydelig støtte til dette arrangement, der nyder stor bevågenhed blandt europæerne og bidrager til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område. Der bør i denne sammenhæng lægges vægt på det tværeuropæiske kultursamarbejde.Der bør ydes støtte til organer, der arbejder for det europæiske kultursamarbejde og derved optræder som »ambassadører« for europæisk kultur på grundlag af den erfaring, som EU har indhøstet i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 792/2004/EF af 21. april 2004 om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (14).Det er nødvendigt, at programmet i overensstemmelse med princippet om ytringsfrihed bidrager til EU's bestræbelser på at fremme en bæredygtig udvikling og bekæmpe enhver form for diskrimination.Kandidatlandene og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer i henhold til de aftaler, der er indgået med disse lande.Det Europæiske Råd vedtog på mødet den 19.-20. juni 2003 i Thessaloniki »Dagsordenen for det vestlige Balkan: På vej mod europæisk integration«, hvoraf det fremgår, at fællesskabsprogrammerne bør være åbne for de lande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, på grundlag af rammeaftaler, der skal indgås mellem Fællesskabet og de pågældende lande. Disse lande skal, såfremt de ønsker det, og afhængig af budgetmæssige overvejelser eller politiske prioriteringer, kunne deltage i programmet eller blive omfattet af en mere begrænset form for samarbejde på grundlag af supplerende bevillinger og særlige procedurer, som skal aftales mellem de berørte parter.Programmet bør desuden efter procedurer, som skal fastlægges nærmere, være åbent for samarbejde med andre tredjelande, der har indgået aftaler med Fællesskabet, som omfatter kultursamarbejde.For at øge fællesskabsindsatsens merværdi er det nødvendigt at sikre, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af denne afgørelse og andre relevante fællesskabspolitikker, -aktioner og -instrumenter, i overensstemmelse med traktatens artikel 151, stk. 4. Der bør lægges særlig vægt på de fælles berøringsflader mellem fællesskabsforanstaltninger inden for kultur og uddannelse og foranstaltninger til fremme af bedste praksis og tættere europæisk samarbejde.For så vidt angår implementeringen af Fællesskabets støtte, bør der tages hensyn til den europæiske kulturelle sektors særlige karakter, og det bør navnlig sikres, at de administrative og finansielle procedurer forenkles i videst muligt omfang og tilpasses såvel de forfulgte mål som den kulturelle sektors praksis og udvikling.Kommissionen, medlemsstaterne og kulturkontaktpunkterne bør bestræbe sig på at tilskynde mindre aktører til at deltage i flerårige samarbejdsprojekter og i tilrettelæggelse af aktiviteter, der skal føre potentielle projektpartnere sammen.Programmet bør samle de specifikke kvaliteter og den specifikke ekspertise, som de kulturelle aktører i hele Europa har. Kommissionen og medlemsstaterne bør om nødvendigt træffe foranstaltninger for at afhjælpe lav deltagelse fra de kulturelle aktørers side i en medlemsstat eller et deltagende land.Der bør inden for rammerne af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne sikres løbende overvågning og evaluering af dette program for at kunne foretage tilpasninger af navnlig prioriteringerne for gennemførelsen af foranstaltningerne. Evalueringen bør bestå i en ekstern evaluering, som skal foretages af uafhængige og uvildige organer.Procedurerne for overvågning og evaluering af programmet bør anvende specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger og indikatorer.Der bør gennemføres passende foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig og for at inddrive midler, som er tabt eller blevet udbetalt eller anvendt uretmæssigt.Det er hensigtsmæssigt at indføre et enhedsinstrument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet, som benævnes »kulturprogrammet«, for perioden 1. januar 2007-31. december 2013.Denne afgørelse bør for hele programmets varighed fastlægge en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (15).De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør træffes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (16).De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør træffes i overensstemmelse med Rådets forordning nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (17) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning nr. 1605/2002 (18).Fællesskabets indsats supplerer det samarbejde på kulturområdet, der gennemføres på nationalt og regionalt plan. Målene for denne afgørelse, nemlig at styrke det europæiske kulturområde, der er baseret på fælles kulturarv (tværnational bevægelighed for kulturelle aktører i Europa, udbredelse på tværs af grænserne af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser samt tværkulturel dialog), kan som følge af deres grænseoverskridende karakter ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.Der bør fastsættes overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang mellem de programmer, der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 508/2000/EF og nr. 792/2004/EF, og det program, der oprettes i henhold til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Det er af afgørende betydning at tilskynde til samarbejde og kulturudvekslinger for at sikre respekt for og fremme af mangfoldigheden af kulturer og sprog i Europa og forbedre de europæiske borgeres kendskab til andre europæiske kulturer end deres egen, samtidig med at de i højere grad gøres opmærksom på deres fælles europæiske kulturarv. Fremme af samarbejdet på kultur- og sprogområdet og af den kulturelle og sproglige mangfoldighed bidrager således til at give europæisk medborgerskab et konkret indhold ved at tilskynde Europas borgere til at tage aktiv del i integrationsprocessen.En aktiv kulturpolitik med fokus på at bevare den europæiske kulturelle mangfoldighed og fremme fælles kulturelementer og kulturarv kan bidrage til at gøre EU mere synligt udadtil.Hvis borgerne skal give deres fulde støtte til og deltage fuldt ud i den europæiske integration, bør der lægges større vægt på deres fælles kulturelle værdier og rødder som et bærende element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund baseret på frihed, retfærdighed, demokrati, respekt for menneskers værdighed og integritet, tolerance og solidaritet under fuld respekt for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.Det er væsentligt, at kultursektoren bidrager til og spiller en rolle i den bredere europæiske politiske udvikling. Der er mange arbejdspladser inden for kultursektoren, og der er desuden en klar forbindelse mellem investeringer i kultur og økonomisk udvikling, hvorfor det er vigtigt at styrke kulturpolitikkerne på regionalt, nationalt og europæisk plan. Kulturindustrierne bør derfor indtage en vigtigere plads i den udvikling, der finder sted i forbindelse med Lissabon-strategien, da disse industrier i stadig højere grad bidrager til den europæiske økonomi.Det er også nødvendigt at fremme borgernes aktive medborgerskab og styrke kampen mod enhver form for udstødelse, herunder racisme og fremmedhad. Forbedret adgang til kultur for så mange som muligt kan være et middel til bekæmpelse af social udstødelse.I traktatens artikel 3 hedder det, at »i alle de aktiviteter, der er nævnt i denne artikel, tilstræber Fællesskabet at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder«.Kulturprogrammerne Kalejdoskop, Ariane, Raphael og Kultur 2000, som findes i henholdsvis afgørelse 719/96/EF (3), 2085/97/EF (4), 2228/97/EF (5) og 508/2000/EF (6), markerede positive etaper i gennemførelsen af Fællesskabets indsats på kulturområdet. Der er således indhøstet stor erfaring på området, især gennem evalueringen af disse kulturprogrammer. Fællesskabets indsats på kulturområdet bør nu rationaliseres og styrkes på baggrund af resultaterne af disse evalueringer, resultaterne af høringerne af alle berørte parter og det arbejde, der for nylig er gjort i EU-institutionerne. Det er derfor hensigtsmæssigt at udarbejde et program med dette for øje.EU-institutionerne har ved forskellige lejligheder udtalt sig om emner i relation til Fællesskabets indsats på kulturområdet og de udfordringer, der ligger i kultursamarbejdet, navnlig Rådets resolution af 25. juni 2002 om en ny arbejdsplan for det europæiske samarbejde på kulturområdet (7) og Rådets resolution af 19. december 2002 om gennemførelsen af arbejdsplanen for europæisk samarbejde på kulturområdet (8), Europa-Parlamentets beslutning af 5. september 2001 om samarbejdet på kulturområdet i EU (9), Europa-Parlamentets beslutning af 28. februar 2002 om gennemførelsen af Kultur 2000-programmet (10), Europa-Parlamentets beslutning af 22. oktober 2002 om teatrets og scenekunstens betydning og dynamik i det udvidede Europa (11) og Europa-Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om kulturindustri (12) samt Regionsudvalgets udtalelse af 9. oktober 2003 om forlængelse af Kultur 2000-programmet.Rådet har i ovennævnte resolutioner understreget nødvendigheden af at vedtage en mere sammenhængende strategi for kulturområdet på EU-plan, og at europæisk merværdi er et vigtigt og afgørende begreb i det europæiske kultursamarbejde og en generel betingelse for fællesskabsforanstaltninger på kulturområdet.For at det fælles kulturområde for de europæiske folk kan blive til virkelighed, er det vigtigt at fremme bevægeligheden på tværs af grænserne for kulturelle aktører og for kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser samt at tilskynde til dialog og kulturelle udvekslinger.I Rådets konklusioner af 16. november 2004 om arbejdsplanen for kultur 2005-2006, i Europa-Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om kulturindustrien og i Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 28. januar 2004 om kulturindustrien i Europa gives der udtryk for behovet for i højere grad at tage hensyn til den ikke-audiovisuelle kulturindustris specifikke økonomiske og sociale kendetegn. Desuden bør der i det nye program tages hensyn til forberedende foranstaltninger til kultursamarbejde, der er blevet fremmet mellem 2002 og 2004.I denne sammenhæng er der behov for at fremme samarbejdet mellem de kulturelle aktører og tilskynde dem til at danne flerårige samarbejdsprojekter, så de kan udvikle fælles aktiviteter, yde støtte til mere målrettede foranstaltninger med en reel europæisk merværdi, støtte kulturarrangementer med høj symbolværdi, støtte organisationer, der beskæftiger sig med europæisk kultursamarbejde, og tilskynde til analyser af udvalgte emner af europæisk interesse samt indsamling og formidling af information og aktiviteter, der tager sigte på at maksimere virkningen af projekter inden for europæisk kultursamarbejde og europæisk kulturpolitikudvikling.I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1419/1999/EF af 25. maj 1999 om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2005-2019 (13) bør der ydes betydelig støtte til dette arrangement, der nyder stor bevågenhed blandt europæerne og bidrager til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område. Der bør i denne sammenhæng lægges vægt på det tværeuropæiske kultursamarbejde.Der bør ydes støtte til organer, der arbejder for det europæiske kultursamarbejde og derved optræder som »ambassadører« for europæisk kultur på grundlag af den erfaring, som EU har indhøstet i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 792/2004/EF af 21. april 2004 om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (14).Det er nødvendigt, at programmet i overensstemmelse med princippet om ytringsfrihed bidrager til EU's bestræbelser på at fremme en bæredygtig udvikling og bekæmpe enhver form for diskrimination.Kandidatlandene og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer i henhold til de aftaler, der er indgået med disse lande.Det Europæiske Råd vedtog på mødet den 19.-20. juni 2003 i Thessaloniki »Dagsordenen for det vestlige Balkan: På vej mod europæisk integration«, hvoraf det fremgår, at fællesskabsprogrammerne bør være åbne for de lande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, på grundlag af rammeaftaler, der skal indgås mellem Fællesskabet og de pågældende lande. Disse lande skal, såfremt de ønsker det, og afhængig af budgetmæssige overvejelser eller politiske prioriteringer, kunne deltage i programmet eller blive omfattet af en mere begrænset form for samarbejde på grundlag af supplerende bevillinger og særlige procedurer, som skal aftales mellem de berørte parter.Programmet bør desuden efter procedurer, som skal fastlægges nærmere, være åbent for samarbejde med andre tredjelande, der har indgået aftaler med Fællesskabet, som omfatter kultursamarbejde.For at øge fællesskabsindsatsens merværdi er det nødvendigt at sikre, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af denne afgørelse og andre relevante fællesskabspolitikker, -aktioner og -instrumenter, i overensstemmelse med traktatens artikel 151, stk. 4. Der bør lægges særlig vægt på de fælles berøringsflader mellem fællesskabsforanstaltninger inden for kultur og uddannelse og foranstaltninger til fremme af bedste praksis og tættere europæisk samarbejde.For så vidt angår implementeringen af Fællesskabets støtte, bør der tages hensyn til den europæiske kulturelle sektors særlige karakter, og det bør navnlig sikres, at de administrative og finansielle procedurer forenkles i videst muligt omfang og tilpasses såvel de forfulgte mål som den kulturelle sektors praksis og udvikling.Kommissionen, medlemsstaterne og kulturkontaktpunkterne bør bestræbe sig på at tilskynde mindre aktører til at deltage i flerårige samarbejdsprojekter og i tilrettelæggelse af aktiviteter, der skal føre potentielle projektpartnere sammen.Programmet bør samle de specifikke kvaliteter og den specifikke ekspertise, som de kulturelle aktører i hele Europa har. Kommissionen og medlemsstaterne bør om nødvendigt træffe foranstaltninger for at afhjælpe lav deltagelse fra de kulturelle aktørers side i en medlemsstat eller et deltagende land.Der bør inden for rammerne af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne sikres løbende overvågning og evaluering af dette program for at kunne foretage tilpasninger af navnlig prioriteringerne for gennemførelsen af foranstaltningerne. Evalueringen bør bestå i en ekstern evaluering, som skal foretages af uafhængige og uvildige organer.Procedurerne for overvågning og evaluering af programmet bør anvende specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger og indikatorer.Der bør gennemføres passende foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig og for at inddrive midler, som er tabt eller blevet udbetalt eller anvendt uretmæssigt.Det er hensigtsmæssigt at indføre et enhedsinstrument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet, som benævnes »kulturprogrammet«, for perioden 1. januar 2007-31. december 2013.Denne afgørelse bør for hele programmets varighed fastlægge en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (15).De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør træffes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (16).De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør træffes i overensstemmelse med Rådets forordning nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (17) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning nr. 1605/2002 (18).Fællesskabets indsats supplerer det samarbejde på kulturområdet, der gennemføres på nationalt og regionalt plan. Målene for denne afgørelse, nemlig at styrke det europæiske kulturområde, der er baseret på fælles kulturarv (tværnational bevægelighed for kulturelle aktører i Europa, udbredelse på tværs af grænserne af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser samt tværkulturel dialog), kan som følge af deres grænseoverskridende karakter ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.Der bør fastsættes overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang mellem de programmer, der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 508/2000/EF og nr. 792/2004/EF, og det program, der oprettes i henhold til nærværende afgørelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oprettelse og varighed

1.   Med denne afgørelse oprettes kulturprogrammet, der er et flerårigt enhedsprogram for Fællesskabets foranstaltninger på kulturområdet, og som er åbent for alle kulturelle sektorer og alle kategorier af kulturelle aktører (i det følgende benævnt »programmet«).

2.   Programmet gennemføres i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

Artikel 2

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode fastlagt til 354 mio. EUR (19).

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 3

Mål

1.   Programmets overordnede mål er at styrke det kulturelle område, der er fælles for europæerne, og som er baseret på en fælles kulturarv, gennem udvikling af kultursamarbejdet mellem skabende kunstnere, kulturelle aktører, og kulturinstitutioner i de lande, der deltager i programmet, med henblik på at fremme udviklingen af europæisk medborgerskab. Programmet er åbent for deltagelse af ikke-audiovisuelle kulturindustrier, navnlig små kulturvirksomheder, når disse industrier optræder i kulturelt nonprofit-øjemed.

2.   Programmet har følgende specifikke mål:

| a) | at fremme den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren |
| --- | --- |

a)

at fremme den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren

| b) | at fremme den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser |
| --- | --- |

b)

at fremme den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser

| c) | at fremme den tværkulturelle dialog. |
| --- | --- |

c)

at fremme den tværkulturelle dialog.

Artikel 4

Indsatsområder

1.   Programmets mål gennemføres ved hjælp af følgende foranstaltninger, som er beskrevet i bilaget:

| a) | støtte til kulturelle aktioner






  — | flerårige samarbejdsprojekter |
| --- | --- | --- |

a)

støtte til kulturelle aktioner

—

flerårige samarbejdsprojekter

| — | samarbejdsaktioner |
| --- | --- |

—

samarbejdsaktioner

| — | særaktioner |
| --- | --- |

—

særaktioner

| b) | støtte til organer, der er aktive på kulturområdet på europæisk plan |
| --- | --- |

b)

støtte til organer, der er aktive på kulturområdet på europæisk plan

| c) | støtte til analyser samt indsamling og formidling af information og til aktiviteter, der maksimerer virkningen af projekter inden for europæisk kultursamarbejde og europæisk kulturpolitikudvikling. |
| --- | --- |

c)

støtte til analyser samt indsamling og formidling af information og til aktiviteter, der maksimerer virkningen af projekter inden for europæisk kultursamarbejde og europæisk kulturpolitikudvikling.

2.   Disse foranstaltninger gennemføres efter bestemmelserne i bilaget.

Artikel 5

Bestemmelser angående tredjelande

1.   Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:

| a) | de EFTA-lande, der deltager i EØS, på de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

de EFTA-lande, der deltager i EØS, på de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen

| b) | de kandidatlande, der har udarbejdet en førtiltrædelsesstrategi for tiltrædelse af EU, i overensstemmelse med de generelle principper, betingelser og procedurer for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammerne, som er fastsat i rammeaftalerne |
| --- | --- |

b)

de kandidatlande, der har udarbejdet en førtiltrædelsesstrategi for tiltrædelse af EU, i overensstemmelse med de generelle principper, betingelser og procedurer for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammerne, som er fastsat i rammeaftalerne

| c) | landene i det vestlige Balkan efter de procedurer, der er aftalt med de pågældende lande i henhold til rammeaftalerne om deres deltagelse i fællesskabsprogrammerne. |
| --- | --- |

c)

landene i det vestlige Balkan efter de procedurer, der er aftalt med de pågældende lande i henhold til rammeaftalerne om deres deltagelse i fællesskabsprogrammerne.

De lande, der er omhandlet i dette stykke, deltager fuldt ud i programmet, under forudsætning af at betingelserne er opfyldt, og at der stilles supplerende bevillinger til rådighed.

2.   Programmet er ligeledes åbent for deltagelse af andre tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler med Fællesskabet, som omfatter bestemmelser om kultursamarbejde, på grundlag af supplerende bevillinger og særlige procedurer, som skal fastlægges.

De i stk. 1 nævnte lande i den vestlige del af Balkan, som ikke ønsker fuld deltagelse i programmet, kan samarbejde med programmet på betingelserne i dette stykke.

Artikel 6

Samarbejde med internationale organisationer

Programmet gør det muligt at samarbejde med internationale organisationer, som er kompetente på kulturområdet, f.eks. Unesco eller Europarådet, om gennemførelsen af de i artikel 4 nævnte foranstaltninger på grundlag af fælles bidrag og i overensstemmelse med den enkelte institutions eller organisations vedtægter.

Artikel 7

Komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter

Kommissionen sikrer, at der er forbindelse mellem programmet og andre fællesskabsinstrumenter, navnlig sådanne som vedrører strukturfondene og inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning, informationssamfundet, medborgerskab, ungdom, sport, sprog, social integration, EU's eksterne forbindelser og bekæmpelse af enhver form for diskrimination.

Artikel 8

Gennemførelse

1.   Kommissionen gennemfører de fællesskabsaktioner, der er omfattet af programmet, i overensstemmelse med bilaget.

2.   Følgende foranstaltninger vedtages efter proceduren i artikel 9, stk. 2:

| a) | den årlige arbejdsplan, herunder prioriterede opgaver, og udvælgelseskriterier og -procedurer |
| --- | --- |

a)

den årlige arbejdsplan, herunder prioriterede opgaver, og udvælgelseskriterier og -procedurer

| b) | det årlige budget og midlernes fordeling på de forskellige programaktioner |
| --- | --- |

b)

det årlige budget og midlernes fordeling på de forskellige programaktioner

| c) | foranstaltninger til overvågning og evaluering af programmet |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til overvågning og evaluering af programmet

| d) | den finansielle støtte fra Fællesskabet i relation til enhver foranstaltning, der foreslås i henhold til artikel 4, stk. 1, med et samlet fællesskabsbidrag på over 200 000 EUR: beløb, varighed, fordeling og modtagere. |
| --- | --- |

d)

den finansielle støtte fra Fællesskabet i relation til enhver foranstaltning, der foreslås i henhold til artikel 4, stk. 1, med et samlet fællesskabsbidrag på over 200 000 EUR: beløb, varighed, fordeling og modtagere.

3.   Alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, vedtages efter proceduren i artikel 9, stk. 3.

Artikel 9

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 10

Kulturkontaktpunkter

1.   Kulturkontaktpunkterne, som defineret i bilagets punkt I.3.1, fungerer som gennemførelsesorganer for formidling af oplysninger om programmet på nationalt plan i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i finansforordningen.

2.   Kulturkontaktpunkterne skal opfylde følgende kriterier:

| a) | have tilstrækkeligt personale med relevante faglige og sproglige kvalifikationer til at kunne arbejde i et miljø præget af internationalt samarbejde |
| --- | --- |

a)

have tilstrækkeligt personale med relevante faglige og sproglige kvalifikationer til at kunne arbejde i et miljø præget af internationalt samarbejde

| b) | råde over passende infrastrukturer, navnlig med hensyn til informations- og kommunikationsteknologi |
| --- | --- |

b)

råde over passende infrastrukturer, navnlig med hensyn til informations- og kommunikationsteknologi

| c) | fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt for dem at varetage deres opgaver tilfredsstillende og undgå interessekonflikter. |
| --- | --- |

c)

fungere i en administrativ sammenhæng, som gør det muligt for dem at varetage deres opgaver tilfredsstillende og undgå interessekonflikter.

Artikel 11

Finansielle bestemmelser

1.   Den finansielle støtte har form af tilskud til juridiske personer. Der kan i visse tilfælde i henhold til artikel 114, stk. 1, i finansforordningen ydes tilskud til fysiske personer. Kommissionen kan også uddele priser til fysiske eller juridiske personer vedrørende aktioner eller projekter, der gennemføres som led i programmet. Afhængig af aktionens art kan der gives tilladelse til at anvende faste tilskudsbeløb og/eller tariffer baseret på enhedspriser.

2.   Kommissionen kan beslutte, om man på baggrund af ansøgerens profil og aktionernes art kan undlade at efterprøve, om ansøgeren har de faglige kompetencer og kvalifikationer, der er nødvendige for at fuldføre aktionen eller arbejdsprogrammet.

3.   Der kan ydes tilskud til eller gives en pris for visse specifikke aktiviteter, som gennemføres af europæiske kulturhovedstæder, der er udpeget i medfør af afgørelse 1419/1999/EF.

Artikel 12

Bidrag til andre fællesskabsmål

Programmet bidrager til at styrke Fællesskabets tværgående mål, navnlig ved at:

| a) | fremme det grundlæggende princip om ytringsfrihed |
| --- | --- |

a)

fremme det grundlæggende princip om ytringsfrihed

| b) | fremme bevidstheden om betydningen af at bidrage til en bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

b)

fremme bevidstheden om betydningen af at bidrage til en bæredygtig udvikling

| c) | søge at fremme gensidig forståelse og tolerance i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

c)

søge at fremme gensidig forståelse og tolerance i Den Europæiske Union

| d) | bidrage til at komme enhver form for diskrimination på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering til livs. |
| --- | --- |

d)

bidrage til at komme enhver form for diskrimination på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering til livs.

Der lægges særlig vægt på, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem programmet og fællesskabspolitikkerne for kultursamarbejde med tredjelande.

Artikel 13

Overvågning og evaluering

1.   Kommissionen sørger for, at det regelmæssigt kontrolleres, at programmet opfylder de fastsatte mål. Resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen anvendes ved gennemførelsen af programmet.

Overvågningen omfatter navnlig udarbejdelse af de rapporter, der er omhandlet i stk. 3, litra a) og c).

Programmets specifikke mål kan efter proceduren i traktatens artikel 251 revideres på grundlag af resultaterne af overvågningsrapporter.

2.   Kommissionen sørger for regelmæssig, ekstern og uafhængig evaluering af programmet.

3.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget:

| a) | en midtvejsevalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af dette program, senest den 31. december 2010 |
| --- | --- |

a)

en midtvejsevalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af dette program, senest den 31. december 2010

| b) | en meddelelse om fortsættelsen af programmet, senest den 31. december 2011 |
| --- | --- |

b)

en meddelelse om fortsættelsen af programmet, senest den 31. december 2011

| c) | en efterfølgende evalueringsrapport, senest den 31. december 2015. |
| --- | --- |

c)

en efterfølgende evalueringsrapport, senest den 31. december 2015.

Artikel 14

Overgangsbestemmelser

Aktioner, der er påbegyndt før den 31. december 2006 på grundlag af afgørelse nr. 508/2000/EF eller nr. 792/2004/EF, skal fortsat forvaltes i overensstemmelse med bestemmelserne i disse afgørelser, indtil de er afsluttet.

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 5 i afgørelse nr. 508/2000/EF, erstattes af det udvalg, der er omhandlet i artikel 9 i nærværende afgørelse.

Artikel 15

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 65.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 25.10.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 18. juli 2006 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 719/96/EF af 29. marts 1996 om iværksættelse af et program til støtte for kunstneriske og kulturelle arrangementer med en europæisk dimension (EFT L 99 af 20.4.1996, s. 20). Ændret ved afgørelse nr. 477/1999/EF (EFT L 57 af 5.3.1999, s. 2).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2085/97/EF af 6. oktober 1997 om et program til støtte for bøger og læsning, herunder for oversættelse (EFT L 291 af 24.10.1997, s. 26). Ændret ved afgørelse nr. 476/1999/EF (EFT L 57 af 5.3.1999, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2228/97/EF af 13. oktober 1997 om et EF- handlingsprogram for kulturarven (EFT L 305 af 8.11.1997, s. 31). Ophævet ved afgørelse nr. 508/2000/EF (EFT L 63 af 10.3.2000, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 508/2000/EF af 14. februar 2000 om indførelse af Kultur 2000-programmet (EFT L 63 af 10.3.2000, s. 1). Senest ændret ved Rådets forordning nr. 885/2004/EF (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 1).

6

(7)  EFT C 162 af 6.7.2002, s. 5.

7

(8)  EFT C 13 af 18.1.2003, s. 5.

8

(9)  EFT C 72 E af 21.3.2002.

9

(10)  EFT C 293 E af 28.11.2002, s. 105.

10

(11)  EUT C 300 E af 11.12.2003, s. 156.

11

(12)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 459.

12

(13)  EFT L 166 af 1.7.1999, s.1. Senest ændret ved afgørelse nr. 649/2005/EF (EUT L 117 af 4.5.2005, s.20).

13

(14)  EUT L 138 af 30.4.2004, s. 40.

14

(15)  EFT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

15

(16)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EFT L 248 af 16.9.2002, s.1.

17

(18)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s.3).

18

(19)  Dette beløb er baseret på 2004-tal, og der vil blive foretaget tekniske justeringer heraf for at tage hensyn til inflationen.

19

---

BILAG

I.   BESKRIVELSE AF AKTIVITETER OG ARRANGEMENTER

1.   Første aktionsdel: Støtte til kulturaktioner

1.1.   Flerårige samarbejdsprojekter

Programmet støtter bæredygtige og strukturerede kultursamarbejdsprojekter med henblik på at samle de specifikke kvaliteter og den specifikke ekspertise, som de kulturelle aktører i hele Europa har. Støtten har til formål at hjælpe samarbejdsprojekterne i start- og etableringsfasen eller i den geografiske udvidelsesfase. Målet er at tilskynde dem til at etablere sig på et bæredygtigt grundlag og blive økonomisk uafhængige.

Hvert samarbejdsprojekt skal have deltagelse af mindst seks aktører fra seks forskellige lande, der deltager i programmet. Det skal have til formål at samle forskellige slags aktører fra en eller flere sektorer med henblik på at gennemføre forskellige flerårige aktiviteter, som kan gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne, men som alle skal forfølge det samme mål.

Hvert samarbejdsprojekt sigter mod at gennemføre en række strukturerede og flerårige kulturaktiviteter. Aktiviteterne skal gennemføres i løbet af hele den periode, hvor der modtages fællesskabsstøtte. De skal omfatte mindst to af de tre specifikke mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 2. Der gives fortrinsret til samarbejdsprojekter, der sigter på at gennemføre aktiviteter, som vedrører alle tre specifikke mål i ovennævnte artikel.

Samarbejdsprojekterne udvælges efter indkaldelse af forslag i henhold til finansforordningen. Udvælgelsen finder bl.a. sted ud fra en vurdering af arrangørernes ekspertise på det pågældende område, deres finansielle og operationelle kapacitet til at gennemføre de foreslåede aktiviteter, aktiviteternes kvalitet og den udstrækning, hvori de opfylder programmets overordnede og specifikke mål, jf. artikel 3.

Samarbejdsprojekterne oprettes på grundlag af en samarbejdsaftale, dvs. et fælles dokument, der har juridisk status i et af deltagerlandene og er underskrevet af alle arrangørerne.

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50 % af projektets budget og trappes gradvist ned. Den kan ikke overstige 500 000 EUR pr. år for alle samarbejdsprojekternes aktiviteter. Der ydes støtte i en periode på tre til fem år.

Det kan til orientering oplyses, at cirka 32 % af programmets samlede budget går til denne type støtte.

1.2.   Samarbejdsaktioner

Der ydes i henhold til programmet støtte til kultursamarbejdsaktioner, der gennemføres i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne i samarbejde mellem aktører på europæisk plan. Kreativitet og innovation gives højeste prioritet. Der skal især tilskyndes til aktioner, der tager sigte på at udforske samarbejdsmuligheder med henblik på at videreudvikle disse på længere sigt.

Hver aktion planlægges og gennemføres i fællesskab af mindst tre kulturelle aktører fra tre forskellige deltagerlande; aktørerne kan komme fra en eller flere sektorer.

Aktionerne udvælges efter indkaldelse af forslag i henhold til finansforordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil. Udvælgelsen finder bl.a. sted ud fra en vurdering af arrangørernes ekspertise, deres finansielle og operationelle kapacitet til at gennemføre de foreslåede aktioner, aktionernes kvalitet, og den udstrækning, hvori de opfylder programmets overordnede og specifikke mål, jf. artikel 3.

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50 % af projektets budget. Den kan ikke være mindre end 50 000 EUR og ikke overstige 200 000 EUR. Støtten ydes for en periode på højst 24 måneder.

De betingelser, der i forbindelse med denne aktion gælder for, hvor mange aktører der mindst skal være, for at der kan forelægges projekter, samt for minimums- og maksimumsbeløb for fællesskabsstøtten, kan tilpasses, så der tages hensyn til de særlige vilkår for litterær oversættelse.

Det kan til orientering oplyses, at cirka 29 % af programmets samlede budget går til denne type støtte.

1.3.   Særaktioner

Programmet yder også støtte til særaktioner. Det særlige ved disse aktioner er, at de bør være omfattende og vidtrækkende og have stor gennemslagskraft over for de europæiske borgere, at de skal bidrage til at øge følelsen af at tilhøre det samme fællesskab og bevidstheden om den kulturelle mangfoldighed i medlemsstaterne, og at de skal bidrage til den tværkulturelle og internationale dialog. De skal vedrøre mindst to af de tre specifikke mål, der fremgår af artikel 3.

Særaktionerne skal også bidrage til i højere grad at synliggøre Fællesskabets indsats på kulturområdet både inden for og uden for Den Europæiske Union. De skal også bidrage til at øge den globale bevidsthed om den europæiske kulturs rigdom og mangfoldighed.

Der vil blive ydet betydelig støtte til »Europæiske kulturhovedstæder« for at fremme gennemførelsen af aktiviteter, der tager sigte på at synliggøre Europa og det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet.

Særaktioner kan også omfatte prisuddelinger, for så vidt som de sætter fokus på kunstnere, kunstværker eller kunstneriske eller kulturelle frembringelser, så de bliver kendt ud over de nationale grænser og således er med til at fremme bevægelighed og udvekslinger.

Der kan i den forbindelse også gives støtte til aktioner, der gennemføres i samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, jf. artikel 5, stk. 2, og artikel 6.

Ovennævnte eksempler udgør ikke en udtømmende liste over foranstaltninger, der vil kunne støttes under denne underafdeling i programmet.

For særaktionernes vedkommende afhænger udvælgelsesprocedurerne af den pågældende aktion. Finansiering ydes på grundlag af indkaldelser af forslag undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 54 og 168 i finansforordningen. Der vil også blive taget hensyn til, hvorvidt de enkelte aktioner opfylder programmets overordnede og specifikke mål, jf. artikel 3 i denne afgørelse.

Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 60 % af projektets budget.

Det kan til orientering oplyses, at cirka 16 % af programmets samlede budget går til denne type støtte.

2.   Anden aktionsdel: støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

Støtten ydes i form af et driftstilskud til samfinansiering af de udgifter, der følger af det løbende arbejdsprogram i et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse på kulturområdet, eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions politik på dette område.

Det skal sikres, at disse tilskud tildeles på grundlag af årlige indkaldelser af forslag.

Det kan til orientering oplyses, at cirka 10 % af programmets samlede budget går til denne aktionsdel.

Der kan ydes støtte til organisationer, der gør en indsats for kultursamarbejdet på en eller flere af følgende måder:

| — | ved at påtage sig en repræsentativ funktion på fællesskabsplan, |
| --- | --- |

—

ved at påtage sig en repræsentativ funktion på fællesskabsplan,

| — | ved at indsamle eller formidle information med henblik på at lette det grænseoverskridende kultursamarbejde i Fællesskabet, |
| --- | --- |

—

ved at indsamle eller formidle information med henblik på at lette det grænseoverskridende kultursamarbejde i Fællesskabet,

| — | ved at etablere netværk på europæisk plan mellem organer, der er aktive på kulturområdet, |
| --- | --- |

—

ved at etablere netværk på europæisk plan mellem organer, der er aktive på kulturområdet,

| — | ved at deltage i kultursamarbejdsprojekter eller optræde som ambassadører for europæisk kultur. |
| --- | --- |

—

ved at deltage i kultursamarbejdsprojekter eller optræde som ambassadører for europæisk kultur.

Disse organisationer skal have en reel europæisk dimension. De skal i den henseende gennemføre deres aktiviteter på europæisk plan, alene eller via forskellige koordinerede sammenslutninger, og deres struktur (registrerede medlemmer) og aktiviteter skal have potentiel indflydelse på EU-plan eller dække mindst syv europæiske lande.

Modtagerne af disse driftstilskud udvælges ved indkaldelse af forslag. Dette sker efter en vurdering af organernes arbejdsprogrammer sammenholdt med de specifikke mål i artikel 3.

Det samlede driftstilskud under denne aktionsdel kan ikke overstige 80 % af organets samlede tilskudsberettigede udgifter i det kalenderår, for hvilket tilskuddet ydes.

3.   Tredje aktionsdel: støtte til analyser og til indsamling og formidling af information samt til maksimering af virkningen af projekter inden for kultursamarbejde

Det kan til orientering oplyses, at cirka 5 % af programmets samlede budget går til denne aktionsdel.

3.1.   Støtte til kulturkontaktpunkter

For at sikre en målrettet, effektiv og brugernær udbredelse af praktiske oplysninger om programmet skal der ydes støtte til en række kulturkontaktpunkter. Disse kontaktpunkter, der skal operere på nationalt plan, oprettes på frivillig basis i overensstemmelse med artikel 39 i forordning nr. 2342/2002.

Kulturkontaktpunkterne har til opgave:

| — | at gøre PR for programmet |
| --- | --- |

—

at gøre PR for programmet

| — | ved hjælp af effektiv informationsformidling og ved udvikling af relevante initiativer til indbyrdes netværkssamarbejde at fremme adgangen til programmet og tilskynde så mange professionelle og andre aktører på kulturområdet som muligt til at deltage i programaktiviteterne |
| --- | --- |

—

ved hjælp af effektiv informationsformidling og ved udvikling af relevante initiativer til indbyrdes netværkssamarbejde at fremme adgangen til programmet og tilskynde så mange professionelle og andre aktører på kulturområdet som muligt til at deltage i programaktiviteterne

| — | at sikre en konstant forbindelse til de forskellige institutioner, som støtter kultursektoren i medlemsstaterne, og på denne måde bidrage til, at programaktiviteterne supplerer de nationale støtteforanstaltninger |
| --- | --- |

—

at sikre en konstant forbindelse til de forskellige institutioner, som støtter kultursektoren i medlemsstaterne, og på denne måde bidrage til, at programaktiviteterne supplerer de nationale støtteforanstaltninger

| — | at skaffe information om andre fællesskabsprogrammer, som er åbne for kulturprojekter, hvis dette er påkrævet. |
| --- | --- |

—

at skaffe information om andre fællesskabsprogrammer, som er åbne for kulturprojekter, hvis dette er påkrævet.

3.2.   Støtte til analyser inden for kultursamarbejde

Programmet skal støtte gennemførelsen af analyser og undersøgelser inden for europæisk kultursamarbejde og europæisk kulturpolitikudvikling. Støtten har til formål at øge mængden og kvaliteten af information og data med henblik på at tilvejebringe sammenlignelige data og analyser vedrørende kultursamarbejde på EU-plan, bl.a. om bevægeligheden for skaberne og aktørerne på kulturområdet, udbredelsen af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser og den tværkulturelle dialog.

Der kan under denne aktionsdel ydes støtte til undersøgelser og analyser, der bidrager til at forbedre kendskabet til det tværeuropæiske samarbejde på kulturområdet og baner vej for udbredelsen heraf. Der bør i særlig grad tilskyndes til gennemførelse af projekter vedrørende indsamling og analyse af statistiske data.

3.3.   Støtte til indsamling og formidling af information samt til maksimering af virkningen af projekter inden for kultursamarbejde

Programmet støtter indsamling og formidling af information samt aktiviteter, der tager sigte på at maksimere projekternes virkning ved at udvikle et internetbaseret værktøj, der er særligt tilpasset professionelle kulturarbejderes behov inden for tværeuropæisk kultursamarbejde.

Værktøjet skal gøre det muligt at udveksle erfaringer og god praksis og formidle information om programmet samt om tværeuropæisk kultursamarbejde i bred forstand.

II.   FORVALTNING AF PROGRAMMET

Programmets finansieringsramme kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelse, opfølgning, kontrol, revision og evaluering, der er nødvendige for at forvalte programmet og realisere dets mål, navnlig undersøgelser, møder, information og offentliggørelse, udgifter til informationsnetværk, der tager sigte på informationsudveksling, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen kan få i forbindelse med programmets forvaltning.

III.   KONTROL OG REVISION

For de projekter, der udvælges efter proceduren i artikel 11, stk. 2, etableres der en revisionsordning baseret på stikprøver.

Tilskudsmodtagerne stiller alle udgiftsbilag til rådighed for Kommissionen i en periode på fem år fra datoen for den sidste udgiftsbetaling. Tilskudsmodtageren sørger for, at udgiftsbilag, der måtte befinde sig hos partnere eller medlemmer, stilles til rådighed for Kommissionen.

Kommissionen kan enten direkte ved hjælp af en af sine medarbejdere eller via et andet kvalificeret eksternt organ efter eget valg foretage en kontrol af anvendelsen af tilskuddet. Kontrollen kan foretages i hele aftalens løbetid og i en periode på fem år fra datoen for udbetaling af sidste rate af tilskuddet. Resultaterne af disse kontroller kan om nødvendigt føre til, at Kommissionen træffer beslutning om tilbagesøgning.

Kommissionens personale og eksterne personer, der har fået mandat fra Kommissionen, skal i det omfang, det er nødvendigt for at udføre disse kontroller, have adgang til modtagerens kontorer og til alle oplysninger, herunder i elektronisk form.

Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har samme rettigheder, navnlig adgangsrettigheder, som Kommissionen.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder kan Kommissionen i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (1) foretage kontrol og undersøgelser på stedet som led i dette program. Om nødvendigt foranstalter OLAF undersøgelser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (2).

IV.   INFORMATION, KOMMUNIKATION OG AKTIVITETER, DER TAGER SIGTE PÅ AT MAKSIMERE PROJEKTERNES VIRKNING

1.   Kommissionen

Kommissionen kan arrangere seminarer, konferencer eller møder for at fremme gennemførelsen af programmet og informere, udsende publikationer, gennemføre andre aktiviteter med henblik på udbredelse af oplysninger om programmet samt om fornødent andre aktiviteter, der tager sigte på at maksimere projekternes virkning, og kan overvåge og evaluere programmet. Disse aktiviteter kan finansieres gennem tilskud eller ved en offentlig udbudsprocedure eller organiseres og finansieres direkte af Kommissionen.

2.   Kulturkontaktpunkter

Kommissionen og medlemsstaterne skal på frivillig basis tilrettelægge og styrke udvekslingen af information, der er nyttig for gennemførelsen af programmet, gennem de kulturkontaktpunkter, der fungerer som gennemførelsesorganer på nationalt plan i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og stk. 3, i finansforordningen.

3.   Medlemsstaterne

Med forbehold af traktatens artikel 87 kan medlemsstaterne om fornødent etablere støtteordninger til fremme af kulturelle aktørers individuelle mobilitet for at rette op på deres lave deltagelse i programmet. Støtten kan ydes i form af rejselegater til kulturelle aktører for at lette den forberedende fase af tværnationale kulturprojekter.

V.   FORDELING AF DET SAMLEDE BUDGET

Fordeling af programmets årlige budget

| | Andel af budgettet
  i % |
| --- | --- |
| Aktionsdel 1 (støtte til kulturelle projekter) | Ca. 77 |
| — | flerårige samarbejdsprojekter |

Andel af budgettet

i %

Aktionsdel 1 (støtte til kulturelle projekter)

Ca. 77

—

flerårige samarbejdsprojekter

Ca. 32

| — | samarbejdsaktioner |
| --- | --- |

—

samarbejdsaktioner

Ca. 29

| — | særaktioner |
| --- | --- |

—

særaktioner

Ca. 16

Aktionsdel 2 (støtte til organer på europæisk niveau inden for kulturområdet)

Ca. 10

Aktionsdel 3 (analyse, indsamling og spredning af information)

Ca. 5

Samlede driftsudgifter

Ca. 92

Programmets forvaltning

Ca. 8

Disse procentsatser er vejledende og kan ændres af det i artikel 9 nævnte udvalg efter proceduren i artikel 9, stk. 2.

---

(1)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(2)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen forelagde den 15. juli 2004 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til afgørelse, der bygger på EF-traktatens artikel 151, om oprettelse af programmet kultur 2007 (2007-2013). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen forelagde den 15. juli 2004 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til afgørelse, der bygger på EF-traktatens artikel 151, om oprettelse af programmet kultur 2007 (2007-2013).

| 2. | Regionsudvalget afgav udtalelse den 23. februar 2005. |
| --- | --- |

2.

Regionsudvalget afgav udtalelse den 23. februar 2005.

| 3. | Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 25. oktober 2005. |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 25. oktober 2005.

| 4. | Den 18. juli 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2. |
| --- | --- |

4.

Den 18. juli 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251, stk. 2.

II.   MÅL

Forslaget skal erstatte det nuværende kultur 2000-program og afgørelsen om støtte til kulturelle aktører, der er aktive på europæisk plan, og har følgende hovedformål:

| — | at fremme den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren |
| --- | --- |

—

at fremme den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren

| — | fremme den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser |
| --- | --- |

—

fremme den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser

| — | fremme af den tværkulturelle dialog. |
| --- | --- |

—

fremme af den tværkulturelle dialog.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelt

Rådets fælles holdning er stort set stadig på linje med Kommissionens oprindelige forslag. Rådet har bibeholdt programmets tre hovedformål, men har fremhævet, at det bør være åbent for alle kulturelle sektorer og kategorier af kulturelle aktører. I flere dele af teksten fremhæves kulturarvens betydning, men man har været omhyggelig med at bibeholde programmets åbne og ikke-sektorbestemte karakter.

Budgettet på 354 mio. EUR (i 2004-priser, dvs. 400 mio. EUR i løbende priser) blev vedtaget af de tre institutioner inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale om den finansielle ramme for 2007-2013.

2.   Nye elementer i den fælles holdning i forhold til Kommissionens forslag

Rådet har i forståelse med Kommissionen og Europa-Parlamentet overført støtte til aktioner til bevarelse af mindesmærker til det foreslåede program »Borgere for Europa«.

Rådet har forsøgt at finde den rigtige balance mellem små og store projekter og at lette små aktørers adgang til programmet. Med henblik herpå og på linje med Europa-Parlamentets strategi har det sænket mindstebeløbet for EF-støtte fra 60 000 EUR til 50 000 EUR og nedsat det minimale antal af aktører fra 4 til 3 i forbindelse med samarbejdsforanstaltninger.

Med samme målsætning om at åbne programmet for små kulturelle aktører gives der i den vejledende budgetfordeling i Rådets fælles holdning flere midler til samarbejdsforanstaltninger (mindre projekter) end til flerårige samarbejdsprojekter (større projekter). De procentandele, man når frem til, dvs. 32 % til flerårige samarbejdsprojekter og 29 % til samarbejdsforanstaltninger, ligger midt imellem Kommissionens oprindelige forslag og Europa-Parlamentets udtalelse.

På linje med Europa-Parlamentets udtalelse har Rådet indført større smidighed med hensyn til varigheden af både flerårige samarbejdsprojekter (3-5 år) og samarbejdsforanstaltninger (1-2 år).

Rådet har indført en forvaltningskomitéprocedure for projekter med et samlet EF-bidrag på over 200 000 EUR.

3.   Europa-Parlamentets ændringer

3.1.   Ændringer, der blev helt, delvis eller principielt accepteret

Rådet kunne helt eller delvis acceptere en stor del af Europa-Parlamentets ændringer.

Ændring 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 og 52 er blevet accepteret i deres helhed. Ændring 14, 19, 26 (som blev indsat i artikel 7), 34, 53, 55, 56 og 59 er blevet omformuleret.

Rådet har delvis indarbejdet ændring 8, 10, 16 (undtagen henvisningen til særlige projekter), 24 (uden henvisning til særlige aktivitetsområder), 62 og 49 (undtagen omtalen af særlige organer), 38 og 42 (den del af begge ændringer, der vedrører projekternes varighed, blev accepteret).

3.2.   Ændringer, som Rådet ikke har indarbejdet

Rådet kunne ikke acceptere den vejledende budgetfordeling mellem de forskellige aktionsdele, som Europa-Parlamentet foreslog i ændring 39, 44, 47, 48, 54 og 60, men har som ovenfor anført søgt at tilnærme holdningerne til EP i forhold til det oprindelige kommissionsforslag. Med hensyn til aktionsdel 2, støtte til organer, finder Rådet, at det ville være overdrevet at tildele 14 % af budgettet til denne aktionsdel, især da én aktion under aktionsdel 2 (mindesmærker) blev overført til et andet program. Ændring 21 om det samlede budget blev afvist på baggrund af den interinstitutionelle aftale om den finansielle ramme, jf. ovenfor.

Det blev anset for overdrevet at sænke minimumbudgettet for samarbejdsforanstaltninger til 30 000 EUR, som foreslået i ændring 42, da tærsklen allerede var blevet fastlagt til 50 000 EUR i det nuværende program. Rådet kom dog Europa-Parlamentets holdning noget i møde ved at sænke tærsklen fra 60 000 EUR til 50 000 EUR.

Rådet afviste ændring 36 om nedsættelse af mindsteantallet af aktører fra forskellige lande, der er involveret i flerårige samarbejdsprojekter, fra 6 til 4 for således at bevare projekternes multilaterale karakter. Derimod accepterede det for de mindre samarbejdsforanstaltningers vedkommende ændring 41 om nedsættelse af antallet af aktører.

Alle ændringer om indførelse af sektorspecifikke prioriteter, tilføjelse af sektorspecifikke formål eller forstærket støtte til særlige sektorer eller organer (ændring 61, 5, 9, 12, 64, 65 og de hermed forbundne ændringer 37 og 45, 25, 40 og 46) er blevet afvist for at bibeholde sammenhængen med programmets formål og undgå, at programmets åbne karakter forringes ved prioritering af de forskellige områder af kulturelle aktiviteter. Den samme betragtning var afgørende for ændring 16, 24 og 49, som blev delvis accepteret.

Det blev anset for overdrevet at øge andelen af EF-støtten fra 50 % til 70 % som fastsat i første del af ændring 38 og 42.

Rådet kunne tilslutte sig tankegangen bag ændring 29, 31 og 32 (om bidrag til andre EF-mål), men mente, at de allerede var dækket af betragtningerne eller andre bestemmelser i lovteksten. På samme måde fandt Rådet, at ændring 18 (om tilstrækkelige ressourcer) ikke hørte hjemme i lovteksten, og at ændring 17 (om UNESCO's konvention om kulturel mangfoldighed) faldt uden for afgørelsens anvendelsesområde.

Rådet fandt det unødvendigt at medtage ændring 28 og 50 om foranstaltninger med henblik på gennemsigtighed og ændringer vedrørende flerårigt partnerskab, da disse bestemmelser er omfattet af finansforordningen, og da betragtning 29 allerede indeholder bestemmelser om, at gennemførelsesafgørelser skal vedtages i overensstemmelse med finansforordningen. Ændring 35 om evaluering blev anset for overflødig, da evalueringen selv skal være ekstern og uafhængig. Ændring 72 om deltagelse i programmet for lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, kunne ikke accepteres, og ændring 57 om kulturformidlingskontorernes lokaler blev anset for vanskelig at gennemføre, da disse kontorer normalt indgår i nationale strukturer.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at dens fælles holdning er en velafbalanceret tekst, der danner et godt grundlag for iværksættelsen af dette instrument og derved letter samarbejdet i kultursektoren over hele Europa. På baggrund heraf ser Rådet frem til at opnå enighed med Europa-Parlamentet i nær fremtid, således at afgørelsen kan vedtages snarest.

---

| 3.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 238/31

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 12/2006

fastlagt af Rådet den 18. juli 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2006/EF af ... om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress

(2006/C 238 E/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 13, stk. 2, artikel 129 og artikel 137, stk. 2, litra a),

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På sit møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 medtog Det Europæiske Råd fremme af beskæftigelsen og social inddragelse som en vigtig del af EU's overordnede strategi med henblik på at nå det strategiske mål for det næste tiår om at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, med kapacitet til at skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Der blev fastlagt ambitiøse målsætninger og mål med henblik på, at EU igen kan opfylde betingelserne for fuld beskæftigelse, forbedre arbejdskvaliteten og produktiviteten samt fremme social samhørighed og et rummeligt arbejdsmarked. Strategien var endnu en gang et centralt emne på Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22.-23. marts 2005. |
| --- | --- |

(1)

På sit møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 medtog Det Europæiske Råd fremme af beskæftigelsen og social inddragelse som en vigtig del af EU's overordnede strategi med henblik på at nå det strategiske mål for det næste tiår om at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, med kapacitet til at skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Der blev fastlagt ambitiøse målsætninger og mål med henblik på, at EU igen kan opfylde betingelserne for fuld beskæftigelse, forbedre arbejdskvaliteten og produktiviteten samt fremme social samhørighed og et rummeligt arbejdsmarked. Strategien var endnu en gang et centralt emne på Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22.-23. marts 2005.

| (2) | I tråd med Kommissionens erklærede hensigt om at konsolidere og rationalisere Fællesskabets støtteinstrumenter bør denne afgørelse oprette et enkelt strømlinet program, der muliggør videreførelse og udvikling af de aktiviteter, der er blevet iværksat på grundlag af Rådets afgørelse 2000/750/EF af 27. november 2000 om Fællesskabets handlingsprogram for bekæmpelse af forskelsbehandling (2001-2006) (4), Rådets beslutning 2001/51/EF af 20. december 2000 om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) (5), Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 50/2002/EF af 7. december 2001 om oprettelse af et EF-handlingsprogram til fremme af medlemsstaternes samarbejde om bekæmpelse af social udstødelse (6), afgørelse nr. 1145/2002/EF af 10. juni 2002 om Fællesskabets tilskyndelsesforanstaltninger på beskæftigelsesområdet (7), og afgørelse nr. 848/2004/EF af 29. april 2004 om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (8), samt andre aktiviteter, der gennemføres på fællesskabsplan vedrørende arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

(2)

I tråd med Kommissionens erklærede hensigt om at konsolidere og rationalisere Fællesskabets støtteinstrumenter bør denne afgørelse oprette et enkelt strømlinet program, der muliggør videreførelse og udvikling af de aktiviteter, der er blevet iværksat på grundlag af Rådets afgørelse 2000/750/EF af 27. november 2000 om Fællesskabets handlingsprogram for bekæmpelse af forskelsbehandling (2001-2006) (4), Rådets beslutning 2001/51/EF af 20. december 2000 om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) (5), Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 50/2002/EF af 7. december 2001 om oprettelse af et EF-handlingsprogram til fremme af medlemsstaternes samarbejde om bekæmpelse af social udstødelse (6), afgørelse nr. 1145/2002/EF af 10. juni 2002 om Fællesskabets tilskyndelsesforanstaltninger på beskæftigelsesområdet (7), og afgørelse nr. 848/2004/EF af 29. april 2004 om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (8), samt andre aktiviteter, der gennemføres på fællesskabsplan vedrørende arbejdsvilkår.

| (3) | På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelse i Luxembourg den 20. og 21. november 1997 blev den europæiske beskæftigelsesstrategi til koordinering af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker på grundlag af fælles vedtagne beskæftigelsesretningslinjer og -henstillinger, iværksat. Den europæiske beskæftigelsesstrategi er nu det vigtigste instrument på EU-plan til gennemførelse af Lissabon-strategiens beskæftigelses- og arbejdsmarkedsmålsætninger. |
| --- | --- |

(3)

På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelse i Luxembourg den 20. og 21. november 1997 blev den europæiske beskæftigelsesstrategi til koordinering af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker på grundlag af fælles vedtagne beskæftigelsesretningslinjer og -henstillinger, iværksat. Den europæiske beskæftigelsesstrategi er nu det vigtigste instrument på EU-plan til gennemførelse af Lissabon-strategiens beskæftigelses- og arbejdsmarkedsmålsætninger.

| (4) | Det Europæiske Råd i Lissabon konkluderede, at antallet af personer i EU, der lever under fattigdomsgrænsen og i social udstødelse, er uacceptabelt, og skønnede det derfor nødvendigt, at der gøres en markant indsats for at få udryddet fattigdommen ved at fastsætte passende målsætninger. Sådanne målsætninger blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Nice den 7., 8. og 9. december 2000. Det Europæiske Råd gav desuden udtryk for, at indsatsen for at bekæmpe social udstødelse bør bygge på den åbne koordinationsmetode, der kombinerer nationale handlingsplaner og et kommissionsinitiativ til samarbejde. |
| --- | --- |

(4)

Det Europæiske Råd i Lissabon konkluderede, at antallet af personer i EU, der lever under fattigdomsgrænsen og i social udstødelse, er uacceptabelt, og skønnede det derfor nødvendigt, at der gøres en markant indsats for at få udryddet fattigdommen ved at fastsætte passende målsætninger. Sådanne målsætninger blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Nice den 7., 8. og 9. december 2000. Det Europæiske Råd gav desuden udtryk for, at indsatsen for at bekæmpe social udstødelse bør bygge på den åbne koordinationsmetode, der kombinerer nationale handlingsplaner og et kommissionsinitiativ til samarbejde.

| (5) | Demografiske ændringer repræsenterer på langt sigt en stor udfordring for de sociale beskyttelsessystemers evne til at sørge for tilstrækkelige pensioner og alment tilgængelige, kvalitativt gode og på lang sigt finansierbare sundhedsydelser og langtidspleje. Det er vigtigt at fremme politikker, der både muliggør tilstrækkelig social beskyttelse og holdbare sociale beskyttelsessystemer. Det Europæiske Råd i Lissabon har besluttet, at samarbejdet på dette område bør baseres på den åbne koordinationsmetode. |
| --- | --- |

(5)

Demografiske ændringer repræsenterer på langt sigt en stor udfordring for de sociale beskyttelsessystemers evne til at sørge for tilstrækkelige pensioner og alment tilgængelige, kvalitativt gode og på lang sigt finansierbare sundhedsydelser og langtidspleje. Det er vigtigt at fremme politikker, der både muliggør tilstrækkelig social beskyttelse og holdbare sociale beskyttelsessystemer. Det Europæiske Råd i Lissabon har besluttet, at samarbejdet på dette område bør baseres på den åbne koordinationsmetode.

| (6) | Der bør gøres opmærksom på indvandrernes særlige situation i denne forbindelse samt på betydningen af at gøre en indsats for at omdanne sort arbejde til regulær beskæftigelse. |
| --- | --- |

(6)

Der bør gøres opmærksom på indvandrernes særlige situation i denne forbindelse samt på betydningen af at gøre en indsats for at omdanne sort arbejde til regulær beskæftigelse.

| (7) | Sikring af minimumsstandarder og løbende forbedring af arbejdsvilkårene i Den Europæiske Union er et centralt element i den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik og svarer til en af EU's vigtige overordnede målsætninger. Fællesskabet spiller en betydningsfuld rolle med hensyn til at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter inden for arbejdsmiljø, arbejdsvilkår, herunder behovet for at forene arbejdsliv og familieliv, beskyttelse af arbejdstagerne, når deres ansættelseskontrakt ophører, information, høring samt deltagelse af arbejdstagerne, og repræsentation og kollektivt forsvar af arbejdstagernes og arbejdsgivernes interesser. |
| --- | --- |

(7)

Sikring af minimumsstandarder og løbende forbedring af arbejdsvilkårene i Den Europæiske Union er et centralt element i den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik og svarer til en af EU's vigtige overordnede målsætninger. Fællesskabet spiller en betydningsfuld rolle med hensyn til at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter inden for arbejdsmiljø, arbejdsvilkår, herunder behovet for at forene arbejdsliv og familieliv, beskyttelse af arbejdstagerne, når deres ansættelseskontrakt ophører, information, høring samt deltagelse af arbejdstagerne, og repræsentation og kollektivt forsvar af arbejdstagernes og arbejdsgivernes interesser.

| (8) | Ikke-forskelsbehandling er et af EU's grundlæggende principper. I artikel 13 i traktaten er det fastsat, at forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering skal bekæmpes. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, og med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af forskelsbehandling af en eller flere årsager bør flere foranstaltninger udarbejdes parallelt. Følgelig bør der, hvad angår programmets tilgængelighed og resultater, tages højde for handicappedes særlige behov, således at de sikres fuld og lige adgang til de aktiviteter, der finansieres via dette program, og resultaterne og evalueringen af disse aktiviteter, herunder kompensation for de meromkostninger, som handicappede afholder som følge af deres handicap. De erfaringer med bekæmpelse af bestemte former for forskelsbehandling, der er erhvervet gennem mange år, inklusive forskelsbehandling på grund af køn, kan også være nyttige i forbindelse med bekæmpelse af andre former for forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(8)

Ikke-forskelsbehandling er et af EU's grundlæggende principper. I artikel 13 i traktaten er det fastsat, at forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering skal bekæmpes. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, og med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af forskelsbehandling af en eller flere årsager bør flere foranstaltninger udarbejdes parallelt. Følgelig bør der, hvad angår programmets tilgængelighed og resultater, tages højde for handicappedes særlige behov, således at de sikres fuld og lige adgang til de aktiviteter, der finansieres via dette program, og resultaterne og evalueringen af disse aktiviteter, herunder kompensation for de meromkostninger, som handicappede afholder som følge af deres handicap. De erfaringer med bekæmpelse af bestemte former for forskelsbehandling, der er erhvervet gennem mange år, inklusive forskelsbehandling på grund af køn, kan også være nyttige i forbindelse med bekæmpelse af andre former for forskelsbehandling.

| (9) | På grundlag af artikel 13 i traktaten har Rådet vedtaget følgende direktiver: direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (9), som forbyder forskelsbehandling på grundlag af race eller etnisk oprindelse i forbindelse med bl.a. beskæftigelse, uddannelse, levering af varer og tjenesteydelser og social beskyttelse, direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (10), som forbyder forskelsbehandling inden for beskæftigelse og erhverv på grundlag af religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering, og direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (11). |
| --- | --- |

(9)

På grundlag af artikel 13 i traktaten har Rådet vedtaget følgende direktiver: direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (9), som forbyder forskelsbehandling på grundlag af race eller etnisk oprindelse i forbindelse med bl.a. beskæftigelse, uddannelse, levering af varer og tjenesteydelser og social beskyttelse, direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (10), som forbyder forskelsbehandling inden for beskæftigelse og erhverv på grundlag af religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering, og direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (11).

| (10) | Ifølge artikel 2 og 3 i traktaten er ligestilling mellem mænd og kvinder et grundlæggende princip i fællesskabsretten. De direktiver og andre retsakter, der er blevet vedtaget på grundlag af dette princip, bidrager afgørende til at forbedre kvindernes situation i EU. Erfaringerne fra aktioner på fællesskabsplan har vist, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i Fællesskabets politikker og bekæmpelse af forskelsbehandling i praksis nødvendiggør en kombination af instrumenter, herunder lovgivning, støtteordninger og mainstreaming, som skal være udformet med henblik på at styrke hinanden indbyrdes. I overensstemmelse med princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder bør mainstreaming af ligestillingsaspektet fremmes inden for alle programmets sektioner og aktiviteter. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge artikel 2 og 3 i traktaten er ligestilling mellem mænd og kvinder et grundlæggende princip i fællesskabsretten. De direktiver og andre retsakter, der er blevet vedtaget på grundlag af dette princip, bidrager afgørende til at forbedre kvindernes situation i EU. Erfaringerne fra aktioner på fællesskabsplan har vist, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i Fællesskabets politikker og bekæmpelse af forskelsbehandling i praksis nødvendiggør en kombination af instrumenter, herunder lovgivning, støtteordninger og mainstreaming, som skal være udformet med henblik på at styrke hinanden indbyrdes. I overensstemmelse med princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder bør mainstreaming af ligestillingsaspektet fremmes inden for alle programmets sektioner og aktiviteter.

| (11) | Mange ikke-statslige organisationer (ngo'er), som er aktive på forskellige niveauer, kan yde et væsentligt bidrag på europæisk plan ved hjælp af nøglenetværk, der er med til at ændre den politiske orientering med hensyn til programmets generelle målsætninger. |
| --- | --- |

(11)

Mange ikke-statslige organisationer (ngo'er), som er aktive på forskellige niveauer, kan yde et væsentligt bidrag på europæisk plan ved hjælp af nøglenetværk, der er med til at ændre den politiske orientering med hensyn til programmets generelle målsætninger.

| (12) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for udveksling af oplysninger på EU-plan og udbredelse af god praksis på fællesskabsplan, og kan derfor på grund af fællesskabsaktionernes og -foranstaltningernes multilaterale dimension bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(12)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for udveksling af oplysninger på EU-plan og udbredelse af god praksis på fællesskabsplan, og kan derfor på grund af fællesskabsaktionernes og -foranstaltningernes multilaterale dimension bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (13) | I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (12) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(13)

I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (12) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (13).

| (15) | Da programmet er inddelt i fem sektioner, kan medlemsstaterne vedtage bestemmelser om, at deres nationale repræsentanter udskiftes alt afhængigt af, hvilke emner der behandles af det udvalg, der bistår Kommissionen — |
| --- | --- |

(15)

Da programmet er inddelt i fem sektioner, kan medlemsstaterne vedtage bestemmelser om, at deres nationale repræsentanter udskiftes alt afhængigt af, hvilke emner der behandles af det udvalg, der bistår Kommissionen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Programmets oprettelse og varighed

1.   Med denne afgørelse oprettes fællesskabsprogrammet for beskæftigelse og social solidaritet, benævnt »Progress« (»programmet«) med henblik på at yde økonomisk støtte til gennemførelsen af EU's målsætninger inden for beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik, som fastlagt i Kommissionens meddelelse om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, og således bidrage til virkeliggørelse af målene under Lissabon-strategien inden for disse områder.

2.   Programmet løber over en periode fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013.

Artikel 2

Generelle målsætninger

1.   Med programmet forfølges følgende generelle målsætninger:

| a) | Forbedring af kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne (og i andre deltagerlande) gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne (og i andre deltagerlande) gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker.

| b) | Støtte til udvikling af statistiske redskaber og metoder samt fælles indikatorer, om muligt opdelt efter køn og aldersgruppe, inden for de områder, der er omfattet af programmet. |
| --- | --- |

b)

Støtte til udvikling af statistiske redskaber og metoder samt fælles indikatorer, om muligt opdelt efter køn og aldersgruppe, inden for de områder, der er omfattet af programmet.

| c) | Støtte til og overvågning af gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning, når den finder anvendelse, og Fællesskabets politiske målsætninger i medlemsstaterne samt vurdering af disses effektivitet og betydning. |
| --- | --- |

c)

Støtte til og overvågning af gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning, når den finder anvendelse, og Fællesskabets politiske målsætninger i medlemsstaterne samt vurdering af disses effektivitet og betydning.

| d) | Fremme af netværk, gensidige læringsprocesser, kortlægning og udbredelse af god praksis og innovative tilgange på EU-plan. |
| --- | --- |

d)

Fremme af netværk, gensidige læringsprocesser, kortlægning og udbredelse af god praksis og innovative tilgange på EU-plan.

| e) | Forbedring af de berørte parters og offentlighedens kendskab til Fællesskabets politikker og målsætninger, der forfølges under hver enkelt af de fem sektioner |
| --- | --- |

e)

Forbedring af de berørte parters og offentlighedens kendskab til Fællesskabets politikker og målsætninger, der forfølges under hver enkelt af de fem sektioner

| f) | Forøgelse af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at fremme, støtte og videreudvikle Fællesskabets politikker og målsætninger, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

f)

Forøgelse af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at fremme, støtte og videreudvikle Fællesskabets politikker og målsætninger, hvor det er relevant.

2.   Mainstreaming af ligestillingsaspektet skal fremmes inden for alle programmets sektioner og aktiviteter.

3.   Der sikres en passende formidling til alle berørte parter og til offentligheden af de resultater, der er opnået i alle programsektioner og -aktiviteter. Kommissionen fører i passende omfang drøftelser med de vigtigste interessenter.

Artikel 3

Programmets struktur

Programmet inddeles i følgende fem sektioner:

| 1) | Beskæftigelse |
| --- | --- |

1)

Beskæftigelse

| 2) | Social beskyttelse og inddragelse |
| --- | --- |

2)

Social beskyttelse og inddragelse

| 3) | Arbejdsvilkår |
| --- | --- |

3)

Arbejdsvilkår

| 4) | Forskelligartethed og bekæmpelse af forskelsbehandling |
| --- | --- |

4)

Forskelligartethed og bekæmpelse af forskelsbehandling

| 5) | Ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

5)

Ligestilling mellem mænd og kvinder.

Artikel 4

SEKTION 1: Beskæftigelse

Under sektion 1 støttes gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) gennem:

| a) | Forbedring af kendskabet til beskæftigelsessituationen og dens perspektiver, navnlig gennem analyser og undersøgelser og udvikling af statistikker og fælles indikatorer inden for rammerne af EBS. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til beskæftigelsessituationen og dens perspektiver, navnlig gennem analyser og undersøgelser og udvikling af statistikker og fælles indikatorer inden for rammerne af EBS.

| b) | Overvågning og evaluering af gennemførelsen af de europæiske beskæftigelsesretningslinjer og -henstillinger og deres betydning, navnlig ved hjælp af den fælles rapport om beskæftigelsen, samt analyse af samspillet mellem EBS og den generelle økonomiske politik såvel som social- og arbejdsmarkedspolitikken samt andre politikområder. |
| --- | --- |

b)

Overvågning og evaluering af gennemførelsen af de europæiske beskæftigelsesretningslinjer og -henstillinger og deres betydning, navnlig ved hjælp af den fælles rapport om beskæftigelsen, samt analyse af samspillet mellem EBS og den generelle økonomiske politik såvel som social- og arbejdsmarkedspolitikken samt andre politikområder.

| c) | Tilrettelæggelse af udvekslinger om politikker, god praksis og innovative koncepter samt fremme af gensidige læringsprocesser i forbindelse med EBS. |
| --- | --- |

c)

Tilrettelæggelse af udvekslinger om politikker, god praksis og innovative koncepter samt fremme af gensidige læringsprocesser i forbindelse med EBS.

| d) | Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om udfordringer og politikker på beskæftigelsesområdet og gennemførelsen af nationale reformprogrammer, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale aktører samt andre berørte parter. |
| --- | --- |

d)

Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om udfordringer og politikker på beskæftigelsesområdet og gennemførelsen af nationale reformprogrammer, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale aktører samt andre berørte parter.

Artikel 5

SEKTION 2: Social beskyttelse og inddragelse

Under sektion 2 støttes gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode inden for social beskyttelse og inddragelse gennem:

| a) | Forbedring af kendskabet til social udstødelse og fattigdom, politikker for social beskyttelse og inddragelse, navnlig ved hjælp af analyser og undersøgelser samt udvikling af statistikker og fælles indikatorer i forbindelse med den åbne koordinationsmetode inden for social beskyttelse og inddragelse. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til social udstødelse og fattigdom, politikker for social beskyttelse og inddragelse, navnlig ved hjælp af analyser og undersøgelser samt udvikling af statistikker og fælles indikatorer i forbindelse med den åbne koordinationsmetode inden for social beskyttelse og inddragelse.

| b) | Overvågning og evaluering af gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode inden for social beskyttelse og inddragelse og dens betydning på nationalt plan og fællesskabsplan samt analyse af samspillet mellem den åbne koordinationsmetode og andre politikområder. |
| --- | --- |

b)

Overvågning og evaluering af gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode inden for social beskyttelse og inddragelse og dens betydning på nationalt plan og fællesskabsplan samt analyse af samspillet mellem den åbne koordinationsmetode og andre politikområder.

| c) | Tilrettelæggelse af udvekslinger om politikker, god praksis og innovative koncepter samt fremme af gensidige læringsprocesser i forbindelse med strategien for social beskyttelse og inddragelse. |
| --- | --- |

c)

Tilrettelæggelse af udvekslinger om politikker, god praksis og innovative koncepter samt fremme af gensidige læringsprocesser i forbindelse med strategien for social beskyttelse og inddragelse.

| d) | Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål, der rejses inden for rammerne af Fællesskabets koordinationsproces inden for social beskyttelse og inddragelse, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale aktører, ngo'er samt andre berørte parter. |
| --- | --- |

d)

Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål, der rejses inden for rammerne af Fællesskabets koordinationsproces inden for social beskyttelse og inddragelse, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale aktører, ngo'er samt andre berørte parter.

| e) | Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at understøtte og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier inden for social beskyttelse og inddragelse. |
| --- | --- |

e)

Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at understøtte og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier inden for social beskyttelse og inddragelse.

Artikel 6

SEKTION 3: Arbejdsvilkår

Under sektion 3 støttes forbedring af arbejdsmiljøet og –vilkårene, herunder sundhed og sikkerhed på arbejdsstedet, samt muligheden for at forene arbejdslivet med familielivet gennem:

| a) | Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til arbejdsvilkår, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt, når det skønnes hensigtsmæssigt, udvikling af statistikker og indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til arbejdsvilkår, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt, når det skønnes hensigtsmæssigt, udvikling af statistikker og indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis.

| b) | Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets arbejdsmarkedslovgivning gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer, udvikling af vejledninger og netværkssamarbejde mellem specialiserede organer, herunder arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

b)

Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets arbejdsmarkedslovgivning gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer, udvikling af vejledninger og netværkssamarbejde mellem specialiserede organer, herunder arbejdsmarkedets parter.

| c) | Iværksættelse af forebyggende foranstaltninger og fremme af en forebyggelseskultur inden for sundhed og sikkerhed på arbejdsstedet. |
| --- | --- |

c)

Iværksættelse af forebyggende foranstaltninger og fremme af en forebyggelseskultur inden for sundhed og sikkerhed på arbejdsstedet.

| d) | Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende arbejdsvilkår, herunder blandt arbejdsmarkedets parter og andre berørte parter. |
| --- | --- |

d)

Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende arbejdsvilkår, herunder blandt arbejdsmarkedets parter og andre berørte parter.

Artikel 7

SEKTION 4: Ikke-forskelsbehandling og forskelligartethed

Under sektion 4 støttes effektiv gennemførelse af princippet om ikke-forskelsbehandling og fremme af mainstreaming heraf i alle Fællesskabets politikker gennem:

| a) | Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til forskelsbehandling, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt, når det skønnes hensigtsmæssigt, udvikling af statistikker og indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til forskelsbehandling, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt, når det skønnes hensigtsmæssigt, udvikling af statistikker og indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis.

| b) | Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer og netværkssamarbejde mellem specialiserede organer, der beskæftiger sig med bekæmpelse af forskelsbehandling. |
| --- | --- |

b)

Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer og netværkssamarbejde mellem specialiserede organer, der beskæftiger sig med bekæmpelse af forskelsbehandling.

| c) | Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende forskelsbehandling og mainstreaming af bekæmpelse af forskelsbehandling i alle Fællesskabets politikker, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, ngo'er og andre berørte parter. |
| --- | --- |

c)

Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende forskelsbehandling og mainstreaming af bekæmpelse af forskelsbehandling i alle Fællesskabets politikker, herunder blandt arbejdsmarkedets parter, ngo'er og andre berørte parter.

| d) | Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at fremme og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier i relation til bekæmpelse af forskelsbehandling. |
| --- | --- |

d)

Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at fremme og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier i relation til bekæmpelse af forskelsbehandling.

Artikel 8

SEKTION 5: Ligestilling mellem mænd og kvinder

Under sektion 5 støttes effektiv gennemførelse af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme af mainstreaming heraf i alle Fællesskabets politikker gennem:

| a) | Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til ligestilling og mainstreaming af ligestillingsaspektet, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt udvikling af statistikker og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis. |
| --- | --- |

a)

Forbedring af kendskabet til situationen med hensyn til ligestilling og mainstreaming af ligestillingsaspektet, navnlig gennem analyser og undersøgelser samt udvikling af statistikker og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer, samt vurdering af effektiviteten og betydningen af eksisterende lovgivning, politikker og praksis.

| b) | Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets ligestillingslovgivning gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer og netværkssamarbejde mellem specialiserede ligestillingsorganer. |
| --- | --- |

b)

Støtte til gennemførelsen af Fællesskabets ligestillingslovgivning gennem effektiv overvågning, gennemførelse af faglige seminarer og netværkssamarbejde mellem specialiserede ligestillingsorganer.

| c) | Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende ligestilling mellem kvinder og mænd og mainstreaming af ligestillingsaspektet blandt arbejdsmarkedets parter, ngo'er og andre berørte parter. |
| --- | --- |

c)

Bevidstgørelse, udbredelse af oplysninger og fremme af debatten om de væsentligste udfordringer og politiske spørgsmål vedrørende ligestilling mellem kvinder og mænd og mainstreaming af ligestillingsaspektet blandt arbejdsmarkedets parter, ngo'er og andre berørte parter.

| d) | Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at støtte og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

d)

Udvikling af kapaciteten hos de vigtigste netværk på europæisk plan til at støtte og videreudvikle Fællesskabets politiske mål og strategier vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder.

Artikel 9

Aktionstyper

1.   Programmet finansierer følgende aktionstyper, der, når det skønnes hensigtsmæssigt, kan gennemføres inden for en tværnational ramme:

| a) | Analyseaktiviteter:






  i) | indsamling, udvikling og formidling af data og statistikker |
| --- | --- | --- |

a)

Analyseaktiviteter:

i)

indsamling, udvikling og formidling af data og statistikker

| ii) | udvikling og formidling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks |
| --- | --- |

ii)

udvikling og formidling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks

| iii) | gennemførelse af undersøgelser og analyser samt formidling af resultaterne heraf |
| --- | --- |

iii)

gennemførelse af undersøgelser og analyser samt formidling af resultaterne heraf

| iv) | gennemførelse af evalueringer og konsekvensvurderinger samt formidling af resultaterne heraf |
| --- | --- |

iv)

gennemførelse af evalueringer og konsekvensvurderinger samt formidling af resultaterne heraf

| v) | udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale via internettet eller andre medier. |
| --- | --- |

v)

udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale via internettet eller andre medier.

| b) | Aktiviteter vedrørende gensidige læringsprocesser, bevidstgørelse og formidling:






  i) | fastlæggelse og udveksling af god praksis, innovative koncepter og erfaringer og tilrettelæggelse af peer review og gensidige læringsprocesser ved hjælp af møder, workshops og seminarer på EU-plan, tværnationalt eller nationalt plan, idet der om muligt tages hensyn til særlige nationale forhold |
| --- | --- | --- |

b)

Aktiviteter vedrørende gensidige læringsprocesser, bevidstgørelse og formidling:

i)

fastlæggelse og udveksling af god praksis, innovative koncepter og erfaringer og tilrettelæggelse af peer review og gensidige læringsprocesser ved hjælp af møder, workshops og seminarer på EU-plan, tværnationalt eller nationalt plan, idet der om muligt tages hensyn til særlige nationale forhold

| ii) | tilrettelæggelse af formandskabskonferencer/-seminarer |
| --- | --- |

ii)

tilrettelæggelse af formandskabskonferencer/-seminarer

| iii) | tilrettelæggelse af konferencer/seminarer til støtte for udvikling og gennemførelse af Fællesskabets lovgivning og politiske målsætninger |
| --- | --- |

iii)

tilrettelæggelse af konferencer/seminarer til støtte for udvikling og gennemførelse af Fællesskabets lovgivning og politiske målsætninger

| iv) | tilrettelæggelse af mediekampagner og –begivenheder |
| --- | --- |

iv)

tilrettelæggelse af mediekampagner og –begivenheder

| v) | udarbejdelse og offentliggørelse af materiale med henblik på at formidle oplysninger om og resultater af programmet |
| --- | --- |

v)

udarbejdelse og offentliggørelse af materiale med henblik på at formidle oplysninger om og resultater af programmet

| c) | Støtte til de centrale aktører:






  i) | støtte til driftsomkostningerne for de centrale netværk på europæisk plan, hvis aktiviteter er knyttet til gennemførelsen af programmets målsætninger |
| --- | --- | --- |

c)

Støtte til de centrale aktører:

i)

støtte til driftsomkostningerne for de centrale netværk på europæisk plan, hvis aktiviteter er knyttet til gennemførelsen af programmets målsætninger

| ii) | oprettelse af arbejdsgrupper bestående af nationale embedsmænd med henblik på at overvåge gennemførelsen af fællesskabslovgivningen |
| --- | --- |

ii)

oprettelse af arbejdsgrupper bestående af nationale embedsmænd med henblik på at overvåge gennemførelsen af fællesskabslovgivningen

| iii) | støtte til specialiserede seminarer rettet mod fagfolk, centralt placerede embedsmænd og andre relevante aktører |
| --- | --- |

iii)

støtte til specialiserede seminarer rettet mod fagfolk, centralt placerede embedsmænd og andre relevante aktører

| iv) | netværkssamarbejde mellem specialiserede organer på EU-plan |
| --- | --- |

iv)

netværkssamarbejde mellem specialiserede organer på EU-plan

| v) | støtte til netværk af eksperter |
| --- | --- |

v)

støtte til netværk af eksperter

| vi) | støtte til observatorier på EU-plan |
| --- | --- |

vi)

støtte til observatorier på EU-plan

| vii) | udveksling af personale mellem nationale myndigheder |
| --- | --- |

vii)

udveksling af personale mellem nationale myndigheder

| viii) | samarbejde med internationale institutioner |
| --- | --- |

viii)

samarbejde med internationale institutioner

2.   De aktiviteter, der er beskrevet i stk. 1, litra b), skal have en stærk EU-dimension og et passende omfang, der sikrer en reel merværdi på EU-plan, og gennemføres af nationale, regionale eller lokale myndigheder, de specialiserede organer, der er beskrevet i Fællesskabets lovgivning, eller aktører, der betragtes som centrale på området.

3.   Via programmet finansieres ingen foranstaltninger til forberedelse og gennemførelse af europæiske år.

Artikel 10

Adgang til programmet

1.   Der er adgang til dette program for alle offentlige og/eller private organer, aktører og institutioner, navnlig:

| a) | medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterne

| b) | offentlige arbejdsformidlinger og deres organer |
| --- | --- |

b)

offentlige arbejdsformidlinger og deres organer

| c) | lokale og regionale myndigheder |
| --- | --- |

c)

lokale og regionale myndigheder

| d) | de specialiserede organer, der er beskrevet i fællesskabslovgivningen |
| --- | --- |

d)

de specialiserede organer, der er beskrevet i fællesskabslovgivningen

| e) | arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

e)

arbejdsmarkedets parter

| f) | nog'er, navnlig på EU-plan |
| --- | --- |

f)

nog'er, navnlig på EU-plan

| g) | højere læreanstalter og forskningsinstitutter |
| --- | --- |

g)

højere læreanstalter og forskningsinstitutter

| h) | eksperter inden for evaluering |
| --- | --- |

h)

eksperter inden for evaluering

| i) | nationale statistiske kontorer |
| --- | --- |

i)

nationale statistiske kontorer

| j) | medierne. |
| --- | --- |

j)

medierne.

2.   Kommissionen kan også deltage direkte i programmet, når det drejer sig om de aktioner, der er beskrevet i artikel 9, stk. 1, litra a) og b).

Artikel 11

Ansøgningsprocedure

1.   De aktiviteter, der er beskrevet i artikel 9, kan finansieres ved:

| a) | tjenesteydelseskontrakter efter udbud hvor Eurostats procedurer finder anvendelse iforbindelse med samarbejde med nationale statistiske kontorer |
| --- | --- |

a)

tjenesteydelseskontrakter efter udbud hvor Eurostats procedurer finder anvendelse iforbindelse med samarbejde med nationale statistiske kontorer

| b) | begrænset støtte efter indkaldelse af forslag, hvorFællesskabets samfinansiering normalt ikke kan overstige 80 % af de samlede udgifter, der afholdes af modtageren. Der kan kun tildeles finansiel støtte, som overstiger dette loft, i særlige tilfælde og efter nøje undersøgelse. |
| --- | --- |

b)

begrænset støtte efter indkaldelse af forslag, hvorFællesskabets samfinansiering normalt ikke kan overstige 80 % af de samlede udgifter, der afholdes af modtageren. Der kan kun tildeles finansiel støtte, som overstiger dette loft, i særlige tilfælde og efter nøje undersøgelse.

2.   De aktiviteter, der er beskrevet i artikel 9, stk. 1, kan støttes finansielt på grundlag af støtteansøgninger fra f.eks. medlemsstaterne, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (14), navnlig artikel 110, og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (15), navnlig artikel 168.

Artikel 12

Gennemførelsesbestemmelser

1.   De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse for så vidt angår følgende forhold, vedtages i overensstemmelse med den procedure, der henvises til i artikel 13, stk. 2:

| a) | De generelle retningslinjer for gennemførelse af programmet |
| --- | --- |

a)

De generelle retningslinjer for gennemførelse af programmet

| b) | Det årlige arbejdsprogram for gennemførelsen af programmet, opdelt på de enkelte sektioner |
| --- | --- |

b)

Det årlige arbejdsprogram for gennemførelsen af programmet, opdelt på de enkelte sektioner

| c) | Den finansielle støtte fra Fællesskabet |
| --- | --- |

c)

Den finansielle støtte fra Fællesskabet

| d) | Årsbudgettet under anvendelse af artikel 17 |
| --- | --- |

d)

Årsbudgettet under anvendelse af artikel 17

| e) | Procedurerne for udvælgelse af de aktioner, der skal støttes af Fællesskabet, og Kommissionens udkast til liste over de aktioner, den indstiller til støtte |
| --- | --- |

e)

Procedurerne for udvælgelse af de aktioner, der skal støttes af Fællesskabet, og Kommissionens udkast til liste over de aktioner, den indstiller til støtte

| f) | Kriterierne for evaluering af programmet, blandt andet med hensyn til omkostningseffektivitet og fremgangsmåden i forbindelse med formidling og overførsel af resultater. |
| --- | --- |

f)

Kriterierne for evaluering af programmet, blandt andet med hensyn til omkostningseffektivitet og fremgangsmåden i forbindelse med formidling og overførsel af resultater.

2.   De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse for så vidt angår alle andre forhold, end de der er omhandlet i stk. 1, vedtages efter proceduren i artikel 13, stk. 3.

Artikel 13

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 14

Samarbejde med andre udvalg

1.   Kommissionen etablerer de nødvendige forbindelser med Udvalget for Social Beskyttelse og Beskæftigelsesudvalget for at sikre, at disse regelmæssigt og på passende vis informeres om gennemførelsen af de aktiviteter, der henvises til denne afgørelse.

2.   Kommissionen underretter også andre relevante udvalg om de foranstaltninger, der er truffet inden for rammerne af de fem programsektioner.

3.   Kommissionen etablerer, når det skønnes hensigtsmæssigt, et regelmæssigt og struktureret samarbejde mellem det udvalg, der er omhandlet i artikel 13, og de tilsynsudvalg, der er nedsat vedrørende andre relevante politikker, instrumenter og aktioner.

Artikel 15

Sammenhæng og komplementaritet

1.   Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne den overordnede sammenhæng med andre af EU's og Fællesskabets politikker, instrumenter og aktioner, navnlig ved at etablere hensigtsmæssige mekanismer til at samordne programmets aktiviteter med relevante aktiviteter vedrørende forskning, retlige og indre anliggender, kultur, uddannelse, erhvervsfaglig uddannelse og ungdomspolitik og vedrørende udvidelsen og Fællesskabets eksterne forbindelser samt med regionalpolitikken og den generelle økonomiske politik. Mulige synergieffekter mellem dette program og programmer på uddannelsesområdet gøres til genstand for særlig opmærksomhed.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der er sammenhæng og komplementaritet og ingen overlapning mellem aktiviteter, der gennemføres under dette program og andre relevante EU- og fællesskabsaktioner, navnlig under strukturfondene og herunder især Den Europæiske Socialfond.

3.   Kommissionen sikrer, at udgifter, der dækkes af og afholdes under programmet, ikke afholdes under et andet af Fællesskabets finansielle instrumenter.

4.   Kommissionen underretter regelmæssigt det udvalg, der er nævnt i artikel 13, om andre fællesskabsaktioner, der bidrager til Lissabon-strategiens mål, på den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordens område.

5.   Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem aktiviteterne under dette program og de aktiviteter, der gennemføres på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Artikel 16

Tredjelandes deltagelse

Følgende lande kan deltage i programmet:

| — | EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen

| — | De tiltrædelses- og kandidatlande, der har indgået associeringsaftale med EU, og de lande på det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen. |
| --- | --- |

—

De tiltrædelses- og kandidatlande, der har indgået associeringsaftale med EU, og de lande på det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen.

Artikel 17

Finansiering

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af de fællesskabsaktiviteter, der er omhandlet i denne afgørelse for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013 er 657 590 000 EUR (16).

2.   Den finansielle fordeling mellem de forskellige sektioner skal for hele programmets løbetid respektere følgende nedre grænser:

| Sektion 1: | Beskæftigelse | 23 % |
| --- | --- | --- |
| Sektion 2: | Social beskyttelse og inddragelse | 30 % |
| Sektion 3: | Arbejdsvilkår | 10 % |
| Sektion 4: | Ikke-diskrimination og forskelligartethed | 23 % |
| Sektion 5: | Ligestilling mellem mænd og kvinder | 12 % |

Sektion 1:

Beskæftigelse

23 %

Sektion 2:

Social beskyttelse og inddragelse

30 %

Sektion 3:

Arbejdsvilkår

10 %

Sektion 4:

Ikke-diskrimination og forskelligartethed

23 %

Sektion 5:

Ligestilling mellem mænd og kvinder

12 %

3.   Højst 2 % af finansieringsrammen afsættes til gennemførelsen af programmet med henblik på at dække f.eks. de udgifter, der er forbundet med arbejdet i det udvalg, der er beskrevet i artikel 13, eller de evalueringer, der skal gennemføres i henhold til artikel 19.

4.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

5.   Kommissionen kan anvende teknisk og/eller administrativ bistand til gensidig fordel for Kommissionen og støttemodtagerne samt afholde udgifterne hertil.

Artikel 18

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (17) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (18) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (19).

2.   Hvad angår fællesskabsaktioner, der finansieres under denne afgørelse, betyder begrebet uregelmæssighed som beskrevet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller forsømmelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en virksomheds handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af dem, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

3.   Kontrakter og aftaler samt aftaler med de deltagende tredjelande, der følger af denne afgørelse, skal navnlig indeholde bestemmelser om overvågning og finanskontrol ved Kommissionen (eller dennes befuldmægtigede repræsentant) og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.

Artikel 19

Tilsyn og evaluering

1.   Med henblik på at sikre regelmæssigt tilsyn med programmet og muliggøre enhver nødvendig programomlægning udarbejder Kommissionen hvert år aktivitetsrapporter, der fokuserer på de resultater, der opnås gennem programmet, og som forelægges Europa-Parlamentet og det programudvalg, der er omhandlet i artikel 13.

2.   De forskellige programsektioner underkastes også en midtvejsevaluering, som vil give et overblik over programmet som helhed med henblik på at måle de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelse afprogrammets målsætninger, ressourceanvendelsens effektivitet og merværdien heraf på EU-plan. Denne evaluering kan suppleres med løbende evalueringer. Disse gennemføres af Kommissionen med bistand fra eksterne eksperter. I de aktivitetsrapporter, der er omhandlet i stk. 1, redegøres der for resultaterne heraf.

3.   Kommissionen gennemfører med bistand fra eksterne eksperter inden den 31. december 2015 en efterfølgende evaluering af hele programmet med henblik på at måle den virkning, som programmets målsætninger har haft, og merværdien på EU-plan. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget denne evaluering.

4.   Gennemførelsen af de enkelte programsektioner, inklusive forelæggelsen af resultaterne og dialogen om fremtidige prioriteter, skal også drøftes i forummet for gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden.

Artikel 20

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 255 af 14.10.2005, s. 67.

1

(2)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 48.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 6.9.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 18. juli 2006 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 23.

4

(5)  EFT L 17 af 19.1.2001, s. 22. Senest ændret ved beslutning nr. 1554/2005/EF (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 9).

5

(6)  EFT L 10 af 12.1.2002, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

6

(7)  EFT L 170 af 29.6.2002, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF.

7

(8)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 18. Ændret ved beslutning nr. 1554/2005/EF.

8

(9)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

9

(10)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

10

(11)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

11

(12)  EUT C

12

(13)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

14

(15)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3).

15

(16)  Dette beløb er baseret på 2004-tal og skal undergives tekniske tilpasninger for at tage hensyn til inflationen.

16

(17)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

19

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Kommissionen forelagde den 27. august 2004 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress (2007-2013). Forslagets retsgrundlag er traktatens artikel 13, stk. 2, artikel 129 og artikel 137, stk. 2, litra a). Dybest set har man samlet en række programmer, der tidligere var genstand for særskilte afgørelser i ét enkelt forslag.

Regionsudvalget afgav udtalelse den 23. februar 2005, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 6. april 2005.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse under mødeperioden den 5.-8. september 2005, hvor det vedtog 72 ændringer til forslaget til afgørelse.

Kommissionen vedtog sit ændrede forslag den 21. oktober 2005. Den 24. maj 2006 vedtog Kommissionen et ændret forslag, som kun angik artikel 17, stk. 1, programmets budget.

Den 18. juli 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 251.

II.   MÅL

Det overordnede mål for programmet er at sammenskrive nogle aktiviteter, der er blevet iværksat i henhold til en række tidligere afgørelser, i et enkelt strømlinet program. Aktiviteterne er inddelt i fem forskellige sektioner: beskæftigelse, social beskyttelse og inddragelse, arbejdsvilkår, ikke-diskrimination og forskelligartethed og ligestilling mellem mænd og kvinder.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelt

Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen har stort set sammenfaldende synspunkter med hensyn til dette program. Mange af Europa-Parlamentets ændringer er medtaget i den fælles holdning (jf. punkt 2 for yderligere enkeltheder).

De tre institutioner har vedtaget programmets budget på 657,59 mio. EUR (1) inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag for 2007-2013. Den fælles holdning afspejler denne aftale (artikel 17, stk. 1).

En væsentlig ændring i forhold til Kommissionens forslag er, at den fælles holdning i artikel 17, stk. 2, fordeler hele det samlede budget mellem programmets forskellige sektioner; Kommissionen har oprindelig foreslået en ikke-formålsbestemt reserve på ti procent, som skulle fordeles mellem de fem sektioner i hele programmets løbetid. I ændring 67 ønsker Parlamentet at øge midlerne til to sektioner, sektion 2 (social beskyttelse og inddragelse) og sektion 5 (ligestilling mellem mænd og kvinder). Rådet kan acceptere denne ændring i fuldt omfang, men ønsker også at øge midlerne til to andre sektioner, nemlig sektion 1 (beskæftigelse) og sektion 3 (arbejdsvilkår). Som følge heraf finder Rådet, at det er bedst at fordele alle midlerne fra programstarten, da det vil være unødigt besværligt at fordele en relativt lille reserve hvert år. Rådet finder det i tråd med Europa-Parlamentets mål, at alle midlerne fordeles, idet det i sine ændringer understreger, at det er vigtigt med gennemsigtighed i budgetbeslutningsprocessen.

2.   Ændringer fra Europa-Parlamentet, som Rådet har medtaget

Rådet har accepteret en stor del af Europa-Parlamentets ændringer. Ændring 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 og 70 er blevet accepteret i deres helhed, dog med mindre sproglige ændringer eller ajourføring nogle steder (bl.a. udtrykket »nationale reformprogrammer«, som Det Europæiske Råd introducerede i marts 2005, i stedet for »nationale handlingsprogrammer« i ændring 22).

Nogle ændringer er blevet accepteret delvis, medtaget et andet sted i teksten eller medtaget i princippet. Rådet har følgende bemærkninger til disse ændringer:

Ændring 4: Rådet deler Parlamentets bekymringer vedrørende indvandrere og uregistreret aktivitet; det mener dog ikke, at disse to spørgsmål automatisk er kædet sammen; Rådet accepterer således princippet i ændringen, men har ændret affattelsen (betragtning 6).

Ændring 9 om ngo'ernes rolle: Rådet er enigt med Parlamentet i, at ngo'erne spiller en vigtig rolle, og har indsat en ny betragtning i teksten, hvis ordlyd dog er forskellig fra ordlyden i Parlamentets ændring (betragtning 11).

Ændring 13 om programmets generelle målsætninger: Rådet kan ikke acceptere, at der indsættes en tekst om »skabelse af flere og bedre arbejdspladser« i artikel 2, da det ikke er det, som dette program handler om.

Ændring 14 igen om de generelle målsætninger: Rådet har accepteret tilføjelsen »innovative koncepter«; det finder imidlertid, at programmet bør sætte fokus på EU-plan og har derfor ikke medtaget udtrykkene »regional« og »national« i den fælles holdning (artikel 2, stk. 1, litra d)).

Ændring 16 om forøgelse af de vigtigste EU-netværkskapacitet: Rådet finder det overflødigt at nævne særlige krav med hensyn til disse netværk (artikel 2, stk. 1, litra f)).

Ændring 18 om udbredelse af resultaterne: Rådet er enigt med Parlamentet i, at en sådan udbredelse er vigtig, men finder det unødvendigt at opremse de aktører i artiklen, som resultaterne udbredes til (artikel 2, stk. 3).

Ændring 28 om integration af ligestillingsaspektet (artikel 6): Rådet tilslutter sig fuldt ud princippet, og spørgsmålet er behandlet i artikel 2, stk. 2.

Ændring 29 om statistikker over arbejdsvilkår: Rådet finder det unødvendigt at beskrive de forskellige indikatortyper (artikel 6, litra a)).

Ændring 32 om arbejdsvilkår: Anden del af ændringen (om specifikke emner inden for det bredere område, som arbejdsvilkår udgør) er ikke medtaget fuldt ud i teksten, da Rådet finder, at den allerede er dækket (artikel 6, litra d)).

Ændring 35 om ikke-diskrimination og forskelligartethed: Rådet fandt, at udtrykket »og bekæmpelsen heraf« allerede er dækket i begyndelsen af det pågældende punkt (artikel 7, litra a)).

Ændring 37, igen om ikke-diskrimination og forskelligartethed: Rådet synes som Parlamentet, at der bør tilføjes en liste over aktører, men har brugt en lidt anden liste for at opnå sammenhæng med de artikler, der vedrører andre af programmets sektioner (artikel 7, litra c)).

Ændring 38, stadig om ikke-diskrimination og forskelligartethed: Rådet er enigt med Kommissionen om, at affattelsen af dette stykke skal bringes på linje med tilsvarende stykker i andre artikler. Som det var tilfældet med ændring 16, finder Rådet det ikke nødvendigt at medtage en liste over ngo'ernes kvaliteter (artikel 7, litra d)).

Ændring 48: Rådet har fulgt Kommissionens ændrede forslag og har indarbejdet denne henvisning til nationale forhold i teksten til artikel 9, stk. 1, litra b), første led.

Ændring 49: Rådet tilslutter sig Kommissionens ændrede forslag, idet det ikke er nødvendigt at opremse de andre relevante aktører (artikel 9, stk. 1, litra c), nr. iii)).

Ændring 54 og 55 om adgang til programmet: Selv om programmet også er åbent for regionale og nationale ngo'er, ønsker Rådet at fremhæve betydningen af ngo'er på EU-plan. I den forbindelse vil Rådet også gerne understrege den vigtige rolle, som de offentlige arbejdsformidlinger spiller. Det noterer imidlertid, at alle organer, aktører og institutioner kan få adgang til programmet, jf. den indledende tekst i artikel 10.

Ændring 64 om sammenhæng og komplementaritet. Rådet er enigt med Parlamentet i, at spørgsmålet er vigtigt, men finder dog, at artikel 15, stk. 2, dækker spørgsmålet, og at det derfor ikke er nødvendigt at opremse de forskellige europæiske agenturer i lovteksten.

Ændring 66 om budgetrammen: Se bemærkningerne i sektion III, punkt 1.

Ændring 71 om evalueringer: Rådet er enigt med Parlamentet i, at der bør foreligge en ex-post evaluering senest den 31.12.2015. Vedrørende de andre dele af Parlamentets ændring har det imidlertid fulgt Kommissionens ændrede forslag (artikel 19).

3.   Parlamentsændringer, som Rådet ikke har accepteret

Rådet har fulgt Kommissionens råd og ikke medtaget følgende ændringer i sin fælles holdning: 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 og 72.

Hvad angår ændring 31, 41, 52, 58 og 68 (som er medtaget i Kommissionens ændrede forslag), har Rådet ikke fundet det tilrådeligt at tage dem med i sin fælles holdning:

Ændring 31: Parlamentet ønskede at udelade ordene »en forebyggelseskultur inden for arbejdsmiljø« i artikel 6, stk. 3, men Rådet finder det mere hensigtsmæssigt at bevare ordene i teksten, fordi forebyggelseskulturen virkelig bør fremmes.

Ændring 41: Parlamentet ønskede, at der også indsættes en henvisning til »foreningen af arbejdslivet med familielivet« i artikel 8, stk. 3; Rådet finder dette overflødigt, fordi teksten allerede er indsat et andet sted i teksten.

Ændring 47 om forummet: Rådet finder det ikke nødvendigt at medtage en henvisning til »et årligt forum for alle berørte aktører med henblik på evaluering af gennemførelsen af Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden« i artikel 9 (dvs. i artiklen om typer af foranstaltninger). En ny artikel 19, stk. 4, indeholder en række af tankerne bag denne ændring, selv om den ikke medtager kravene om, at der skal afholdes et årligt forum, som skal evaluere programmet.

Ændring 52 om den sociale dagsorden. Da den ændrede udgave af artikel 1 allerede indeholder henvisninger til Lissabon-strategien og den sociale dagsorden, finder Rådet det overflødigt at tilføje et nyt stykke herom i artikel 9.

Ændring 58 og 68 om budgetproceduren: Disse ændringer er blevet overflødige, nu da alle midlerne til programmet fordeles mellem de forskellige sektioner. Se også sektion III, punkt 1.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at den fælles holdning som helhed betragtet er i overensstemmelse med målene i Kommissionens ændrede forslag. Rådet finder også, at det har tget hensyn til de mål, som Europa-Parlamentet forfølger i sine ændringer til Kommissionens oprindelige forslag.

---

(1)  I 2004-priser. Udtrykt i indekspriser svarer beløbet til 743,59 mio. EUR.

---